tionclla emot qvantiteterna i, p, r, fom måta 

 rcfraétibiierna , och upriUr fedan pa liiiien GI et 

 cirkel- fegmeiit) IHG, fom b^^griper en Vjnke|L. 

 lika ftor med prirsmats vinkel BFC. Ur cen- 

 trum T med radius TM ritar jag* upp cirkelen 

 MH) fom rakar cirkel - fegmcntet i H , Iwari-^ 

 från jag fammanbinder HTj, HG, HL När fa* 

 lunda är gjordt, mälte vinklarnc ABa, CBä-, BCb 

 DOävai-alika emoc vinklarna PGH, GHl^^ilHT, 

 PlH refpeciive, eller ock^ hvilkec kommer ut 

 på det lamma^ om den anflillande ftrålen ÄB gor 

 med perpendikeln act vinkeln ABa lika med vui- 

 keln jPGH^ lå blifver den efter bagge reiraébo- 

 nerne emergerande fträlen CD parallel med den 

 anfallande AB. Ty efter fm. ABa är til fni.^ 

 CB^, fom r tili^ och fm. PGH til fm. GHT 

 fom TH til TG eller r tii i få är klart ^ ut om 

 de föregående vinklarnc ABa och PGH aro lika^ 

 fä åro de följande CBä och GHT äfven lika. 

 Dernäft emedan CB^^BFG = BCb, ochGHT 

 -hGHI=THI få måfte BGb vara =THL Vi- 

 dafe, fom linusBCb år til fin. DC,^ fom p til 

 och fm. THI til fin. PIH fom TI tii TH eller 

 ptilr, få måftePIHriDC/^, Ytterft , Tom fkil- 

 nåden emellan vinklarne PIH, PGH är vinkeln- 

 I HG eller BFC, lå måfle (kilnaden emellan vin-^ 

 klarne DCS, ABa, åfven vara ^FC , hvaraf fol^ 

 jer, at ftrålarne AB, och CD åro parallela, 



8, Låt bfs nu vidare ponera, at den infaikn- 

 de fträlen AB, fom härtils varit anfård får enkel/ 

 beftär af fträiar af åtflsilligar flag, hvaraf lik- 

 väl det kan gora tilfylleft tor vårt ändamål^ at be- 

 trakta allenaft tvånrie, en mer och en mindre re« 

 frangibel; Ändamålet Ikal blifva at eftertänka 



tovad 



