304 1754» Növ. DeC^ 



om, (kulle de utgaeiide ftralarne fj^rida fig och 

 vifa fårgor^ oaktadt nägön af* dem vöré paraliel 

 med deras gemc^nfatlima anfallande^ 



il. Meil håfvid är åhnti belynnerligert ät ärt- 

 ^ttårkä^ ät ån{|6iit llrålarilas Refraéfcions-Lag ver- 

 keligen vore ladan, iom fordras dertii, at de al^ 

 iefanimans^ éfter tvånrte Refraétiöiier i €t gifvit 

 {>risrna rriåge blifva parallela med deras gemenfarrt- 

 ma anfallande ttrålé j få år likväl en fadan Re* 

 fraétiöns^-Lag icke tjenlig5 at gora iamma verkail 

 i et annat prisma ^ Töm har en difiPercnr vinkel^ 

 utanhvart ätfkiliigt prisma fordrar en ätfkillig Re^ 

 ffaétiorts- Läggom eljell bemälte verkan (kai kttn- 

 na älladkommas. Ät bevifa detta , ätertagef jag 

 cofiftruclionen lig.- ^ . hvartiti Refraåriortå-Lagcn 

 af tvänne fträlar år determinerad 5 fom fororfakar 

 at famma fträlar^ brutne i et prisma hVars vinkel 

 år GHl eller gHi, blifva parallela med den anfal^ 

 lande. Det är nemligen fiinnit^ at om Refrä- 

 étions - lägen af den minft rei-rangibla Itfalen ut- 

 lägges genom propörtioncn af liniorna TM^ TI^ 

 TG^ mårte refraétions- lagen äf den må^t refran- 

 gibla llralen utläggas gehöm proportionen af li- 

 niorna Tm 5 Ti , Tg. Nu vi] jag bevifa ^ at t^nl 

 i ftallet for vinkeln GHl eft annan vinkel arita-- 

 gés for det ljus* brytande pHsmatj kan aldfig prö- 

 portion af liniorne T TI^TGj Tm^ Ti/rg^ 

 blifva den famma fom förr, ellet* hvilket kommer 

 på et ut, om bemålte liniors proportion behållesy 

 t>l# vinkeln GHI derigenora oforänderligen de- 

 terminerad. Låt oft til den andan cöndpera , at 

 rå|a linien Tgi m, tillika med pundcrna g och iy 

 fom nuåro beltåndiga, fom triangeln gHi^ upritad 

 på gi, våndas omkring punden til d^fs Tm^ 

 y ' ^ ' fal- 



