*745> ^P ril * M 4 J un - #7 



fe honom , fielf för dem fom bo långft föder ' ut 

 har i Europa, (ty om aftnarne var han redan ur 

 allas åfyn; ) men pä fodra fidan om iEquatoren 

 eller Lin ien, fålbnivid. Cap.de bonne éfperance y 

 kunde han löm en ftrimad morgon -ftierna fynas 

 den morgonen upkomma u tima och f . min. förr 

 ån Solen. Den m. Febr. blef han i fin från Jor* 

 den ledde gäng dinäus , få at han en tiddår-efter 

 uti fit nedftigande emot föder gick åt den led , fom 

 Zodiaci teken lölja på hvar andra. Dagen dår- 

 nifit \ . <fcl i i , min. för midd. i det Cometen kom 

 til vår Meridian , var hans longitude X o gr s *y 

 m. och fodra låtit, 4. gr. sfå m. hadeakfå en fy dt 

 lig declination til if.gr. 4?. m allenaft $6^ min. 

 mindre ån Sirii eller den klarafte Fix-ftiernans : ty 

 blef aftonen för-ut, kl. 7, 27. m. då Sirius gick 

 igenom Meridianen , vår micrometers-tub val 

 ffftad åt famma ihernas högd och middags-ftålle, 

 til at dagen d*r-efter pä förre-nånvde tid fä Come- 

 ten midt lör tuben , och fåledes un en gång giora 

 en obiervation fil dels rumms närmare determi- 

 nerande ; men, faft ån luften tycktes vara klar, 

 var hon dock ej fä ren och fri från dunfter , fom 

 man i de iödra lånder den kan hafva : få at c ome- 

 ten , ehuru noga man fåg efter honom , intet det 

 ringafte kunde (kön jas. (*) Den fidfta Febr. eller 

 juft 1 o* dygn efter fin perihelii tid hade Cometen 

 paflerat förbi och höger om den liufare itiernan i 

 Vatn-mannens fkien-ben Scbeat eller råttare Sak 

 kallad , varandes då i X 4. gr. 47. m. och 12. gr. 

 44I m. föder om Ecliptica. Sedan han 1. dagar 



HSr-om kunna 8*1. Profeffor«ns CELSII egna UtSf^Ub /«* 

 i Stockholms Pafl -tidning, num t 17, och 26, f£r de^a ShrtJ,' 



