142 I745* April Maj. Jan. 



,/enare koraden famma til Grxkerne öch Latinet 

 „nfe. Når Alexander Magnus Perfienerofvratha- 

 „de, vart det förfta Silke uti Grakeland infört, 

 5 ,och därifrån kora det famma under Romerfka Ri- 

 ,,ketsflor in i Italien; Men Silke var icke delmin- 

 ,,dre uti Vefterlanden en long tid mycke dyrt, få 

 , 3 at man vog et fkålpund Silke emot åfvenlå mycket 

 „Guld, emedan Perfianerne en ganfkalong tid be- 

 ,,höllo denna Manufakturen för figfielfva, och lä- 

 ,,to h varken Silkes Matkar eller Folckjfom med dem 

 ^virteomgås, komma utur Perfien» Och det intil 

 , 3 Kåjfsrens Justxnxani Tid fom dog AnXh. 566. 

 5 ,Denna Kåjfaren tyckte det vara mycket 1 värt , at 

 „des Underf åtare fkulle kiöpa denna varan få dyrt 

 5 ,at Perfianerne, och fkickadefördenlkull s:neMun- 

 , 5 kar til Indien, at utfpana huru Silkes afvelen och 

 , 9 handteringen idkades, lamtat föra med figSilkes- 

 3 ,Matkartilbaka, pä det Han denna handteringen uti 

 , 5 fit egit Land oj5råtta matte: Munkarne berättade 

 „vid deras återkomfc, at Silkes-Matkarne kunde in- 

 ,;tet föras en få long våg , men vål deras Egg j hår- 

 „pä fkickade Keyfaren dem andra gongen tilbaka 

 ,,och då bräkte de en hop Egg med lig til Conftan- 

 „tinopel, från hvilken Stad och Tid alla Silkes- 

 „Matkar och deras afvel och handtering förökt och 

 ^utlpridt fig , fom dårftedes och uti Europa blifvit 

 5) idkader: Intill den Tiden vifte ej heller de gam- 

 ,,la, huru Silke kom till, ("hvilket allenaft om de 

 „Vefterlåndflke Nationer bör förflås). De dertrod- 

 ,>de allment det Silke vaxte på toppen af tråna. 

 ,*Dock lår ma;i fedan erfarit , ånfkiönt Bomull 

 „ växer på trån, det Silke allenaft åeeriin oprin- 

 ^nelfe af Silkes-Matkarnes våf En long tid bort- 



5> åt buro 



1 



