r44 1745* April. Maj. Jun. 



införd Ar 1 130. under Regeringen af en vid Namn 

 Rogerus, hvilken ibland det Byte han giorde i A- 

 then, Corinthusoch Thebes, fom han intog på fit 

 Tåg til det heliga Landet, hemförde han Folckfom 

 förftodeiig på Silkes afvelen. Hvarifråndenfämma 

 ledan utfpridde fig ti\Neapolis y och vidare til Mey- 

 landy Spanien och de nåft intil Italien gråntzande 

 Franfke Landfkaperne ; De Franfka Chronikorne be- 

 rätta at Ludvig XL varit den förfta ? fom inrattade Sik 

 kes-Manufa&urer Ar 1470. i Frankrike hvartilhan 

 lätit komma handtvårkare ifrån Genua, Venedig och 

 Florence , ja åfven utur Graekeland, och gaf dem flora 

 Privilegier förmedelft et fit Patent År 1480. Des Son 

 Carolus den VH^har åter varit den förfta , fom 

 efter fit tåg til Naples giort förfök at få egit rädt 

 Silke, fom förft ioo:de År därefter igenom Henri- 

 cum IV. merendels i Provence och Languedoc för- 

 niedelft hvita Mulbårs Träns planterande vidare 

 fortfattes. Det ar märkvärdigt at Silkes arbeten vo- 

 ro ännu lå rare afven vid håfvet i Frankrike at 

 Hinric IL fom kom til Kronan År U48* var den 

 förfta, fom bar et por filkes-ftrumpor pä fin Syfters 

 Bröllop» De förtrcffeiigaanflalterochiör^ttningar 

 fom ock Hinric IV. til Silkes afvelens befrämjande 

 giorde, blefvo doch igenom de påföljande inrikes 

 kriegen, hungar och peft, ganfka mycket tilbaka 

 fatte. Hvad löm bevekte den Stora Konungen 

 Hinric IV, med fådan alfvarfamhet åtaga fig Sil- 

 kes-afvélen i Sit Land, les af Bifkopens Hardovin 

 de Perefixés hiftorie du Roy Henry Le Grand , och 



fåledcS lyder. ,J1 fe depenfoit encore une frödi gieufe quan- 

 „tité jtargent en foies , par V achapt des-quel/es, t ont no tre Är- 

 „gent etoit attiré chez ks Etr ångers. Le Roi voiant cela £f con- 

 ^idevanty que Vufage de ces EtoffeS eji fort iteau & fort com- 



v wode y 



