24 ^745- J an - Febi\ Mart. 



herli^ Frukt , ock longt ftörre Mullbär ån de 

 fom i våra orangerier forvaras , hvilket mänga 

 förnäma Perfoner fom dem fielf af Tråden plocka- 

 de , intyga kunna. Det fyntes ock fom ingen 

 kiöld , (kulle någonfin kunna fkada defle mina 

 Mullbårs Tråd y ledan år 1736, i trenne Dygn 

 nåmbligen den 20 , 21 och 22 Fcbruarii var en II 

 häftig köld , at (kåtor och andra foglar föllo dö- 

 da nederutu* Luften, och Spiritus Vini bemelte 

 Tid uti 4 mina Thermometrer , hade ej allena 

 fallit neder uti kulorne , utan ock lemnat \ af de- 

 famma torna. Hvaraf jag tycktes hafva orläk at 

 dömma , emedan ingen enda qvift af alla mina 

 Mullbärs Tråd igenom en få häftig köld lidit 

 men, det mit fyftemål var redan vunnit* 



f* §• Samma år jag förfkref de förfta Mull- 

 bärs Tråd , låt jag ockfå komma ifrån Pommern, 

 Silkes Matke fröd eller Egg, på det jag måtte för- 

 föka och utröna alt h vad jag uti gan(ka mångå 

 Autorer om deffa förtreffeliga krakens ans och 

 fkötfel lärt hade. Är 1737 , lät jag komma den 

 båffe arten af Silkes Matke frö med Porten ifrån 

 Marfcille och Spanien, hvilka ey a'lena , hade en 

 öfvermåttan god trefnad , cle ipunno ock åfven 

 få flora och tunga Silkeshus , och få fkönt Silke, 

 fom på någon ort i Verlden , och det af årikil- 

 lige mrgor , hvaraf jag rönte , at födan af mina 

 hvita Mullbärs blader ej var fåmre ån i något an- 

 Båt Land , och at jag hår under Eggens kläckande 

 och all den öfriga (kiötslen , ågde de för- 

 måner fora Italien och Franckrike ej kunde be- 

 tiena fig utm , famt at håriledes ej voro at be- 

 frukta 



