ty^2, Januar, Febr. M^rt 5^ 



eller vifades fåttet at finna dem uti brak. Sälcdci^ 

 kunde de af lin kunfkap om Logarithmer ej hafva 

 någon fynnerlig nytta > ty for Itorfta delen af na- 

 turliga talen hade de inga Logarithmer^ bchemot' 

 ftorfta delen af de fundna Logarithmcr vifste de ej- 

 hvilka naturliga tal fvarade. Icke eller kom dem 

 iliogj at detta påfund kunde nyttjas uti Trigono- 

 metrifka råkniiigarj da man, i ftållet for de na* 

 turliga Sinus , Tangentcs och Seeantcs for hvar och 

 cn grad och minut af en fjerdcdels cirkel , kunde 

 bruka deras Logarithmer, och fåledes befrias ifrån 

 de béfvårliga länga Multiplicationer och Divifio- 

 ncr, fom eljcft kunna uttrötta den båfta råknareg 

 tdlamöd. 



Hedren at forft tanka på, eller atminftonc' 

 vcrkftålla denna Logarithmcrnas tillämpning, vaf 

 befpard åt Baron Neper ^ fom altfå med full rått 

 bor hällas forforfta upfinnare af detta fortråffeligÄ 

 råknings-fdtt. Han gick ock mycket djupare in 

 i ^itforfkandct af Logarithmernas natur och egen- 

 Ikaper. I ftållet for tvånne jåmngäende Serier af 

 tal, antager han tvånne linicr : uppä den enaforc- 

 ftåller han fig en punét, fom år uti jåmn rorelfe, 

 fä at han går lika länga ftyckcn pä lika tider, och 

 delar altfå linien i lika delar, Uppä den andra år 

 cn punft , fom med cn uti jåmn proportion retar- 

 derad rorelfe fkår linién pa det fatt , at under det 

 den förra punéten fkrider et vift ftycke, e. g. en 

 tijonde-dcl på finlinia, fkrider jåmvål andra pun- 

 en I ode-del pä fm. Sedan når den förra pun- 

 éten, uti andra likdryga tids-momentet, fkrider 

 den andra lodc-delen af hela fin linia, går den fe- 

 nare punften imedlertid allenaft en tjonde-del af 

 det fom äterftod af des linia, fedan forfta momen- 

 tet. Vidare i tredje momentet, fkrider förra pun* 



A 3 den 



