^ 1752. Januan Febn Mart 



xooo &c. och deras Logarithmer fingo ifrån o^fom 

 fvarar emot enheten , allenall tilokning af i får 

 hvarje fteg. For alla talen emellan i och lo, emel- 

 lan 10 och 100, emellan ico och 1000 &c. fom 

 cj kunde fa någon Logarithm uti hela tal, uträkna- 

 de han dem uti Decimal-bräk til i4ciphror5 til des 

 han hade Logarithmer för alla naturliga tal ifrån i 

 til zoooo och ifrån poooo til i o i ooo, Defs Arith-^ 

 étetka Logarithmica^ fom kom utiLondon5 år i6245 

 med dcfla Logarithmer, vifar icke allenaft fåttet, 

 hum de äro uträknade , famt huru ånnu flera kun- 

 na erhållas for långt ftorre Tal, utan förklarar jäm- 

 väl deras mångfajidiga nytta uti allehanda raknin- 

 gar. 



Brigges hade jåmvål börjat, at på famma 

 grund utarbeta Logarithmer for Sinus och Tangen- 

 tes til alla grader och hundrade delar af grader uti 

 en Circel-quadrans 3 men hant ej fullborda dem , 

 utan lemiiade fin åmbets-broder vid Academien i 

 Oxfort, H. Gellibrand (e) hedren at utgifva 

 dem, Imediertid upfylde Adr. Vlaccl, utides ^ 

 nya upläga af Brigges Arithm. Logar, (f) de af 

 Brigges förbigångne Logarithmer emellan loooo 

 och pootDo , dock ej til mer ån 10 rimi uti deci- 

 mal-bråk. Samma Vlacq^, emedan han frukta- 

 de, at Briggéns och Gellibrands grad-delning 

 uti hundrade delar torde blifva ovan for Aftrono- 

 mi, ehuru han tilftod, at di fädan delning vore i 

 många mål beqvåmligarc, utgaf Logarithmer for 

 Sinus och Tangentestil alla grader, detta pä van- 

 liga fättet uti fextionde delar, famt for hvarje mi- 

 nut ochjivar io:de fecund.(g) Ursinus enBran- 



de- 



(S) J^f^no^* jirtificialis ^ Goudd 



