lo 1752. Januar, Febn Mart 



greffion , funnits vara fins emelliaii likdryger: hvar- 

 tore ock famma rymder kunna anfes fåfom Loga- 

 ritlimer for hvar lit ftycke af Afymptotosi Eme- 

 dan då defTa rymder kunna afmätas och cxprimc- 

 ras i Numrer genom vifla oåndeligea approximc- 

 rande Serier^ få tjcnajåmvål:Tamma Serier at up- 

 foka Logarithmer. Mercator har val forft (krif- 

 vit om denna methoden, uti des Logarithmotechnia^ 

 men af Newtons bref til Leibnit2; fes, at han 

 tilf orene tånkt derpå, och i fin ungdom mycket 

 xo^t fig med fädana Logarithmers utråknancie ge- 

 nom Serier* Baron Nepers eget fått var icke an- 

 nat, ån en fadan convergerande Series, faft ån han 

 cj torde hafva tånkt pa Hyperbolan. De fundne^ 

 Hyperbolifka Logarithmer kunna fedanmed ringa 

 möda förvandlas uti vanliga Briggianfka. 



Om Logarithmernas nytta uti rakningar, be- 

 hofves hår ej tala. Neper har rått, då han fa- 

 ger, at genom dem kan ofta räknas mer på en ti- 

 ma , ån eljeft på en dag. Baron Paemquist (m) 

 och H. DuRiEus (n) hafva jamvål på Svenfkavj.- 

 fat prof deraf. Uti Geometrien och all ilags Ma- 

 thematik åro de til otrolig tjenft, kvarom nåftan 

 tiUa nyare Mathematifka böcker vitna. I fynner- 

 het fortjcnar at låfas, hvad Mercator (o) der- 

 om fkrifvit. 



En imelian Leibnitz och Joh. BERrvTouLLT, 

 om Logarithmer for negativa och imaginaira tal , 

 upkommen tvift, hvar uti de tyktes bagge hafva 

 rätt , fait de voro tvårt emot hvarannan itridande, 

 har Euler (p) nyligen och lyckligen uploll,fom 



ock 



(m) InkdningdlRåkne konften^StQckh. 1751* (n) Om La» 

 garithmerKas urfpruyjgy bruk aeh utrÅkna?)äe, Stockholm» I75I* 

 (o) L&gariéhmoreehrJa, towi. PhiL Tra^saä.Nco (pj Mem^ 



dtfJfaiLR. äts Sciw^.di lierlin, 1749^ 



