50 1752. Januän Febr^' Mart. 



de ftå på åkern, och ftraxt åta dem 5 (a ra, (ömdc 

 åro» Jag har ofta gjort det famma^och i minfmak 

 hafva de varit fä goda^fom fot ock fåckrad mjolk. 



Medan Mays-ftjelken år gron, och innan a* 

 xen blifva mogna ^ är emellan lederna uti llielkcn 

 et klart vatten 5 hvilket år fott fom Såcker. Åt* 

 fkiiliga hafva forfokt) at gora både Sirup och Såc- 

 ker deraf^ hvilket åfven har lyckats > men det tyc- 

 kes ej lona mödan. Jag har fett, at få Européer, 

 fom de Villa Americaner, affkurit Mays-ftjeikar- 

 na pä åkern , tuggat fonder dem emellan tånder« 

 na, och fugit ut den fota faften. La^Wfon uti des 

 JDefcripHon &f Cardina p. 73. fager, at lomligefto- 

 ta fonder defla ftjelkar, och tilrcda deräf et ganfka 

 vålfmakeligt dricka. 



Mays-kornen fittä tått och blrdt fkft vid kå^f 

 iian clleif ftjelken af axet. At plkka.dem lofa med 

 fingren^ vore et befvarligt och ganfka långfamc 

 arbete-^ och med trofkanae ginge det ej val loit; 

 dcrfofe -når en bchofvei: Mays-kornen lofa ift'ån a* 

 !xen, antingen at mala ^ elleXtil ai^nat , ta^er man 

 en Sä eller Tina, eller annat kaiil^ f ätter fa äntin*- 

 gen et gammalt tjockt långt dorr-jårn, eller något 

 annatjärn, fom år kantigt , tvårt ofver kårillet, 

 bindandes det fall vid kårillet pä bagge andar, och 

 mot kanten af detta järn f åttes fidan af axet, och 

 få Ikufvas kornen aFj hvilka falla ned i fån eller 

 kårillet. Det fordras et litet hand lag til detta, iii« 

 nan tiian kan gora det behändigt. Andre lolTakor» 

 net, medelft det de lägga axe4i i ftorä trå^mortare^ ^ 

 och ilampa dem iakta, hVarom mera längre fram» 

 Både Européer öCk Villar ftota ej Mays- kornen 

 från axen, innan de behqfva ilcm til mat elieran* 



natj 



