J^5^. Januan Febr. M^ltu 37 



krct och Mays-gryncn blandas val tilfammans, 

 och forvaras få antingen i cn påfe , eller annat kå- 

 ril. Når man nu år Äadd pä en refa och blir hun- 

 griga tagcs en half eller cn hel nåfva af detta få 

 utDlandade mjol^ fom lågges i en (kål eller annat 

 kåril med vatten, rores om, och få åtes. Mayfen, 

 fom iågges i alkan at ftckas, år ej uti ax, utan i 

 lofa korn, och gor man då cn grop i fanden eller 

 aflcan, öfeifand eller afka derofver, gor eld der- 

 ofvanpä , Och få ftcker. Vilda Americaner , 

 fom icke hafva ugnar, betjena fig altid af detta 

 fått, at tilreda denna kraft-mat. Har man fett, ac 

 blanda håribland , blifver den ånnu kraftigare. 

 Somlige taga det groffta af den fönderftotta May^ 

 fen, och lägga i en påla for % fjelf , deri de 

 blanda något fett, och åta dera£ Forenåmde 

 Mays-mjol eller gryn med fåcker utblandadt år 

 -mäft en mat refor får de förmögnare 5 men de, 

 fom ej hafva rad dertii^ använda Mayfen til kraft- 

 .mat f alunda: at yttra fkalet tages af med lut, fcdan 

 torkas kornen , dem man forer med fig på refor- 

 De kokas i en kettii eller gryta, litet fett, fadant, 

 fom på cn refa kan fås, lågges deri, antingen af 

 björn, rådjur eller annat, då det blifver en tåm- 

 mclig god mat. 



Denna kraft-mat, fom Villarne forft upfunnit, 

 kallas af Iroquoirna ^uitzera. Capitain Butt- 

 LER , en Ängelsman 5 berättade mig, at då han i 

 följe med Angelika Armécn och Iroquoirna gjorde 

 år 17 1 o et tog genom odemarkerna til Canada, at 

 ^ intaga det famnia, hade måft en och hvar af Sol- 

 Vdaternaaf detta kraft-mjolct B)ed fi^, hvaraf dc 

 lade litet uti det vatten, fom fans i odemarkerna, 

 och var helt elakt t, hvarigenom vattnet blef för- 

 bättrat, och de funno ingen olägenhet deraf.Der- 



cmot 



\ 



