1752. Apr. Maj- Jun; 8? 



man val ej hade at befara något fel af denna ovifs- 

 heten, men dcrcmot ftåldc fig ut for andra, ej 

 mindre farliga. 



Når P1CARD5 år 1Ö7O5 hade något når iip- 

 tåkt Jordens ftorlek, var des forfta omforg , at 

 nyttja detta ljus, til afvågningars fåkrare anftål- 

 lande. Han tant då, at fo famnars långd uppå haf- 

 vets bryne,utan mårkeligt fel, kan tagas for en råt 

 linea, emedan Jorden år ffcorre, ån at des boxning 

 pa fä litet fty eke gor något til faken. Men pa län- 

 gre håll år nödigt, at gora afråkning for denna bog- 

 ning, eljeft fkulle man ofta begå grofva fel, och 

 til exempel,på 3000 Franfka famnars håll, bedraga 

 'fig på mer ån g fot uti fm afvågning. 



PicARDS afhandlingom Afvågningar (d) utre- 

 der fuUkomligen Theorien af detta åmne. Hvad 

 Praftiken angår, fick jåmvål den, vid fammatid, 

 en våfendtelig förbättring, i det Hugenius bör- 

 jade, atpå Afvågnings-Inflrumente/ bruka Tuber 

 i Hållet for Dioptrar hvilket icke allenaft har 

 den formon med fig , at en kan fe tydeligare på 

 längre häll, och ofta forråtta med en flation, det 

 de gamle knapt kunde med 1005 utan hjelper ock, 

 af fyfta nogare på en hårs-mon : ty med Dioptrar, 

 ehuru fina och vål gjorda, fer man åndå altid nå- 

 gon ftor del af lyfte-mårket , och år altfå ovifs, 

 hvilken punft ma vara den råtta, på hvilken den 

 horizontala fyfte-linien bor falla^ 



Hugenius , Picard , RoeMER och De la 

 Hl RE upfunno nåflan på en tid, hvardera en ny 



F 4 art 



(cl) Traitc du Nivdlcment, Jåmfor ock Bclidors Cours de 

 Mathem. 



