^rifvarcn, fom flkullc tappa glåtcn, ISg framftupa 

 på marken. 



Agricola befkrifver drifningar med kupor 

 6fver Mrdarna, f ådam fom de blifvit brukade i 

 Tyfkland 6£ver alt, in til defla tider^ uti hvilka 

 kupor 5 fmal klufven ved , dock få läng , at den 

 räcker tvårt pfver bården , lägges ofver Blyet p^ 

 brand-jårn. Defla kupor hålla hettan inne, få at 

 fmalklufven ved går mycket fl:arkare verkan ån 

 de ftora ftockarna , hvarigenom ock ej hälften f ^ 

 mycket ved upgår. 



Skogs-briftcn hafver lårt Änglåndarena, at 

 bygga drif-ugnar, fom eldas med ftenkol, afhvil- 

 ka lagen ftryker tvårt ofver Bly-och drif^ härden. 

 Blås-bålgerne åro ftålte kors ofver eld-draget, at 

 dermed affvala Blyet , for at gifva glåte 5 ty Blyet 

 har den egenlkapen, at det med hetta utan luft 

 icke går til glas 5 men få fnart det f^r ftark hetta 

 och tillika vader-våxlingpå fig, få vitrificeras det. 

 Denna egenlkap hafver det gemenfamt med dc 

 andra oådla Metaller. 



Defla ugnar årp fcdan eftergjorde, der deJi^f- 

 va kunnat eldas med ved. Det år ock funnit, at drif- 

 ningen uti dem kan fl^e med minfta ved.Uti dem kan 

 ock drifningen fke med ris, dock år det båft,atpå 

 flutet,emot blickningcn,bruka litet ved,cmedan få 

 mycket kol- fl;ybbefp rakar af rifct, hvilket lägger 

 fig på härden, trilkar up Blyet, fom rinner neder pch 

 ftämmer blicken. Defla drif-ugnar har man ock 

 nu begynt at bruka pä mänga fl;ållen, i anfeende til 

 deras bcqvåmlighct och ved-fparing. 



At kunna flå in drif-hården uti dcfl^a ugnar > 

 kruka fomlige dem få höga, at en kan gå inuti 

 0^4 dem. 



