Y/y2. OdtoK Nov, Dec. 



Svaflet har olika attra£tion til Metallerna, få 

 det flåpper en Metall och loler en annan. Der- 

 tippa grunda fig alla torra neder-llugen. 



Då Bly är uploft af Svafvel f åfom uti enBly-* 

 glam, och fmitt Jårn eller Koppar fåttes dertil,! a 

 faller Blyet neder, blifver fritt ifrån Svaflet och 

 ct rättfmidigt Bly. Härigenom fås mera Blyu- 

 tur glanfen, ån pä något annat fått. Detta fmält- 

 nings-fätt brukas vid Silfver-verket i Dal uti dig- 

 lar 5 der 40 och fo lodig Silfver-haltig glans fmäl- 

 tes, få at intet förloras af Silfver halten: och den- 

 na glanfen gifver Bly*til-flagerfoi den armare mal- 

 men utaf hård och glåtc, i det ftållet,. at f å rik 

 glans (kulle ej kunna fattas allena på ugnen, utan 

 mera tilflag af annan hård eller glåte. 



Då Svafvel fåttes til glåte, någon Bly-kalk 

 eller Bly-glas få vandes Blyet åter ifrån glas eller 

 kalk til Bly-glans. 



Detta fant jag aldraforft, då jag vid Ädelfors 

 forfokte at fmålta Menium eller glåte uti en dige! 

 tilfammans medGuU-kiefen i tanka at bringa derf 

 til lättare forflaggning i profver, då blef alt fam- 

 mans i en vifsmuts färjad och glånfande fkår- 

 ften^ men då jag åter vid lamma forföks ar- 

 bete å nyo, rörde uti di^elen med en Jårn-teny 

 faut jag, at Blyet var nedcrfallit utur Ikårftenerf 

 til Imi^igt Bly^ och at på detta fått, alt GuUeÉ 

 kunde fås utur Kiefen uti Bly. Detta rönet viflé 

 jag Hefr AfTeflbr Svab, hvilken ftraxt fade, atf 

 det f åttet måile brukas til ftora fmåltningen påGull-* 

 malmen, hvilket ockfå ifrån Gull-fmåltningens- 

 början altid har Ikedt, fåledes, at den fonderllot*^ 

 ta roda ften drif-hårds fkorpan och glåte, tillika^ 

 med korna? Bly, fom (Varar emat afbråjtiningen^ 



