jas därifrån; men famma jord gor intet hinder i 

 Allca.iis bruk til Glas eller Tväl. Denna Afka raf- 

 fineras icke vid något verk til falu, fä vida ännu 

 år bekant. 



5. Ra PStailsa kallas deri^ fom af Afkan N:o 

 i, ifynnerhet af Bok-träd Jjrännes andra gängen , 

 hvaraf fetman blir bittre bärtbrand och mera AU 

 kali fasutur Afkan. Denna bränning fker i Skåne 

 på ftora Bokveds klabbar, hvilket Bönderna d;^r 

 kalla at bränna Afkan pa Bål^ och at våUa Alkan: 

 (arbets fåttet år (kadligt for fkogen, och (kulle 

 kunna (ke med ftorre bcfparing 1 ugnar ; då bor? 

 jar Alkalifka Saltet i Afkan at fmalta famman, 

 men bor ej fä den hettan , at jorden glafir fig 5 u- 

 tan allenalt ^ at Afkan af Saltets fmaltning fallnar 

 famman i ftora (tycken ^ fom.då fåijas ai tilvcrka- 

 rena under namn af Påtafka, och eljcft kallas rå 

 Påtafka. Denna Påtafka kommer åfvcn i ftor 

 myckenhet ifrån Archangcl, i fynnerher til Hol* 

 land,fkeppas ock ifrån flera Ryfka namnar. På 

 fomliga orter plågar denna Påtafka forfalfkas ge- 

 nom upblanning med en jord eller mylla, tom 

 fas i Ikogen, och liknar denna Pataflva til fru-gcn, 

 hvilken jord år til Horc hinder i följande flagcts 

 N:o 4 tilverkningé 



4» Dant2.iger Påtafka, fom kallas Blaukröne : 

 tilverkas på det fåttet, at rå Påtafkan N. 3 1> af 

 hvilken mycket tilverkas 1 Pålen, utaii forlit gången 

 lutning eller något annat arbete allenafl lläs f on- 

 der och calcineras i ugn^ til dcfs all tetma i mo* 

 jeligafte måtto årbårtbrånd^ ^dä kalk-jorden blir 

 qvar ibland Alkalifka Saltet, hvarafdet Uti calci- 

 nation blir ganfka Cailfli£t: denna Påtafka laljes 



A 1 fcdan 



