88 1759^ April. Maj.Jun. 



brukades den eleftrifka kraken til åtflkilliga Phc- 

 nomeners forklarande. Desaguliers är likväl 

 den forfte, Tom fkref något utförligt dårom, uti 

 fina afhandlingar ^) om Angörs och Dunfters 

 upftigandc af eicftrifk kraft, Hans Theoric for- 

 tjänar at anföras. Luften år eleftrifk, efter han ic- 

 ke rofvar bart cleftrifka kraften af de eleétrifera- 

 de kropparna. Han drager dårforc til figjiefina- 

 fte vattu-particlarnc, hvilka af vårmen updritvas 

 ifrån vattu-brynet, och detta gor han defto ftar- 

 kare, ju mer han fjclf af Solen är uphettad. Han 

 meddelar fin Ele6tricitet at defla vatten-particlar, 

 och drifver dem ftraxt dårpå åter ifrån fig. Som 

 nu defla elcftriferade vattu- delar jåmvål repelle- 

 ra hvarandra inbördes ^ utvidgas luften af denna 

 inbördes fpånllighet, blir fpecificc lättare , och 

 fbiger laledes högre upfamt forer alla defla eleftri* 

 Ika vatten-angor med fig upforc, hvilka därpå 

 famlas til ftoraelcÄriflcamoln^ fom flåppafit vat- 

 ten ifrån fig.^ lå fiiart den luft de fvåfva uti, un- 

 dergår några häftiga förändringar. De of riga ex* 

 halationerne ^ fom upftiga ifrån fådana kroppar. 



dan for fig Ijelfva electrifk kraft, hvarfore de ock 

 på famma fått utvidga luften, och foras högre 

 up. Om deflii utdunllningar upftiga ifrån^lådana 

 kroppar, hvilka vid gnidningen undfå contraira 

 Ele£kriciteter, äga jämväl de moln, fom dårafup- 

 komma, contraira eleftrilfca krafter. Om det ena 

 molnet beftod af fvatvelaktiga , men det andra af 

 falpetrifka dunller, (kulle defla moln draga hvar- 

 andra til fig famt fororfakaen ilark fråsning, Ijung- 



t) Cours de Phyfique experini. T, II. 357, 374^ 



hvilk 



nidning blifva cleétrifka, äga re- 



eld 



