i7J^* ^ov. Deé. %2f 



éiler annu haf^a fma ungar , fom e jkunna flyga^ 

 aldrig 1 jel^va (kjuta eller döda dem, ej heller niiä- 

 ta de då andra at gora det, i-o^-eglfvandcs til or* 

 fak j at det vöre en ftdr obarmhertighet emot de- 

 ras fmä ungar, fom då fkullc nodgas fvalta ihjåh 

 En oth annan af Franforerha berättade mig, det 

 de den tiden Iret gått ut, i tanka at ftjuta aä* 

 gon; meh Vilhrne hafva fotft med godo, ocli 

 ledan med hot, afrådr dem ifrån et fadant företa- 

 gande, forh de dgorligen kunnat tåla. 



Uti Canada är måft ofver alt brukeligt, at. 

 tinga drängar och gåffar litfpana^ hvar Dufvorna 

 liatva fina bon; och få fnart ungarnä blifva ine- 

 mot få ftora, at de kunna flyga, tagas de ur boet 

 och foras hem til gården, där de fedan uti tjen* 

 liga riim med flit matas och godas någon tid,- 

 famt fedan flagtas och åtas, At vara orh dem få 

 mycket fåkrare, klippes gemenligen den eria vin- 

 gen hel kårt, fä at, om de ock flippa ut, de an- 

 da ej kunna flyga bart. Sådana hembragta ungat 

 åta braf, trifvas val, blifva tåmnieligen tama, 

 och taga inom kårt tid, då de val tollras, anfen- 

 1ig fetma på fig, bekommandes et gantka valfma* 

 keligt kött. 



Til Mat utvälja delTe Dufvof följande fruk- 

 ter, dem jag vil lUUa i den ordning de blifva 

 mogne. 



Frori af den Rodhlonimigd Lönnen. '^ defTe blif- 

 va i Penfylvanien mogna i flutet af Maji j mert 

 nigot (enare längré ät Norr; 



Fron af Amerkanjke deJfe blifva riiög- 



ne i Penfylvanien i borj-an eller snidt uti Junit 



