kom forr, ån han eljeft hordt, fanit utfatte^ i fol-? 

 je dåraf, lians återkomll til flutet af 175B eller^ 

 början af I7f9. jDöck voro hans upgifna ^k^ 

 i detta mal ej aldeles tilfylleil görande, oph han 

 tilftod upriktigt, at han vid detta Problempts up- 

 lofande funnit iVärigheter, h vilka haq qied all Ini 

 Geometrie ej varit i ftånd at utreda. Men den 

 knut 5 fom for 40 ar fedan forefoU en af den tiden§ 

 ftorlH Geometrer få fvar och invel^il^d, har lik^ 

 yål nu blifvit uploft. M^thematici hafv^ feder- 

 inera fä upofvat fig uti M^cbamca Cmlejli^ genom 

 deras outtrottcliga arbete på Månans Thccric, 

 och fä härdat fig i Ue fvåraile underfokningar , 

 at dc tiu ej heller rada^ ;]årm^re angripa fjelf- 

 va Comcterna. 



liongl, Franfka Vetenflcaps Academiens Lc- 

 ^^amoc. Herr C|:.A|RAyT^ fä n^^ninkunnig for^ 

 defs lärda arbeten, och i fynncvhct for defs un« 

 derfokningar på Manen, var den 5 fom vågade 

 foretaga det Problem , fom FL^lley aiä(t lem*? 

 na nållan orordt. Den fenare trodde det vara no^ 

 at utforfka, hurjj mycket Cometens gång kunde 

 rubbas af Jupiters och Saturni attxaétion , under 

 den lUla tid han gar dem förbi vid annalkandet 

 til Solen, eller uplligandet ifrån henne. Men 

 ClaiPvAut fant n6dvän<iiigbetcn at följa honom 

 fteg pä (ieg igenom hela Perioderna, alt ifrån år 

 if^i til JJfP, for at fe, huru ftor och hurudari 

 verkan nyl$nämnde Planeter kunnat hafva på ho- 

 nom uti alla deras inbördes föränderliga belägen- 

 heter och afitånd. 



Genom 18 Månaders träget och bråkHrmt ar- 

 bete, bcilåcnde uti idkeii^ lillåmpning af det 

 : , ; rykt- 



