i7(^o. Apr. Maj\ Jun- 8j 



j Om den brytande TuperfiGiens halfva bredd 

 eller anfalls .puöäcns G afftånd från axeln , det ar.^ 



/ ^ 



LG kalläs I, fa år i det liårma^fte LE'±i-^ 3 hvar- 



fore om uti den hyfs fyhdna formeln fattes — r 



for och abefVations éxpreflioh vidare puifas 



medcltt tiliijelp iff xquacioncn Bz zLf, ^- —5 up*» 



kommer 



hvillich formel i det följande beQ^nherligé^ 

 nyttjas. 



§. 3- 



Uti de till fandnm formler åro quantitcternas 

 tacken ailenaft pafTande for den håndehe figures 

 vifif , h^ai^ft Ijirs-Hlrålen anfes fpridandc fran^ 

 axeln falk på en iculrig fuperficies och efter bryt- 

 ningen äter med axeln fammanlopa; Men de 

 kunna ock palTas til d^roblem^ts éfrige håndelfer 

 pa det fättet'^ at tecknet for fphsercns radius s 

 b^tes öm , då fträlen faller pä en concav fuperfi- 

 cies^ och teknet ombytes for då den anfallan- 

 d-e llralén famtnanloper med axeln. Sedan detta 

 Ikedt , om värdet af\liftancen LB eliér j6 då år 

 jakadt, bor famma diftans tagas frän vertex L mcd^ 

 fträlarnes lopp 3 och tvärt däretnöt, dä ddt at' 

 ncki^t. Men öm fträlens aberrätion ifrån focus 

 jB, eller BKj fedan den efter formlerne blifvit 

 uträknad 5 finnes jakad , bor deh tagas Mn föcus 

 j? litöt llrälariies lopp5 och med deras lopp, då 

 den är nt^katl. Om 'de anfallande ftfälarné äro 

 parallela med axeln, bor ^ tagas öåndcrigca ftor j 



F 4 #ch 



