ne ftrålarnes geanietriflva focus, C den ytterfU 

 ftrålens mores-pimél mtd axeln, och altlå, JSC 

 den ytrerfta Ibäiens LC aberratmn. Uti pianec 

 PCL låt iD vara en annan brucen Itråle, fom rå? 

 kar den ytterfta (Irälen i F\ axeln i i), och afvi- 

 ker ifrån den geometrifka focus j8 få långt fora. 

 j^D^ Låt pfs anfe denna fträlen ID i horjan få- 

 fom infallande med a:?celn PJi och fedan alt mer 

 och mer fkridande ifrån honom, til defs punfte^ 

 / kommer til yttcrfta andan M af diametern, och 

 fjelfva radien /D, fåfom nu den ytterfta, råkar 

 ^xehi uti punden C. Det år klart, at under den- 

 pa rorelfen, år ftycket CFforn radien ID ftåndigt 

 aflkår på ytterfta (trålen LC, forft vädjande anda 

 Xil et vift rtåUe, och fedan aftagande, anda til 

 defs det aldeles forfvinner, då / kommer uti 

 Låt /FD vara dentia ihålens ftåHning, då ftycket 

 CFår fpm (lérft, och fäll ifrån punären F en vin- 

 kel-rått linia FE mot axehi- P^h emedan, fom 

 bevift år, ^lla (trålar fom brytas uti haltva diame- 

 tern PM iif Lens, råka den ytterfta ftrålen LC 

 Jmellan punfterneCpch Fgoch denna ytterfta ftrå- 

 len, uran for punden F, alt mer ogh mer afvi- 

 ker ifrån axeln, (å år ogonfl^enligit, at FE år ra- 

 dien til den minfta cirkel, genom hyilken alla de 

 llrälar gå fom brytas uti hela Lens. 



Lät halfva diametern af Lens, neuil. el- 

 ler P M:^ L y de brutne ftrålarnes geometrifka 

 bild^puiiCts afftänd från Lens PB=,B\ den ytter- 

 fla fträlens aberratioi^. ifrån den geometrifka focus, 

 C/>:z:.Ä^ jämYål P/ — /, och C£ = x. Och eme- 

 dan abemuion år mycket liten emot focal-diftan- 

 cen, lå nyttjas B uti följande rakning omfom for 



' • Uti 



