'ly^Q. Odob. Nov. Dec. 243 



tilbaka. Detta alt hårledes låtteligcn frän dag- 

 Cirklarnas vinkelråtta ftallning mot horizonten^ 

 Uti Jord-klotets lutande ftallning åro fkymnin- 

 garnas förändringar långt ftorre. For den ibm bor 

 imellcin dagjåmnings linien och Norra Polen, aftaga 

 de ifrån vinter^lolftändet til inemot linien j men , 

 fedan växa de anda til Sommar- folftåndct, ja for 

 dem fom hatva ofver f 8i graders polhogd^vara 

 de hela nätterna , da Solen är vid Kräftans vänd- 

 Cirkel, Ju ftorre polhogden år pä en ort, defto 

 längre åro ftymningarna vid farrima Solens de- 

 clination , och defto längre ärtiden under hvil- 

 ken fkymningar och gryningar gå ihop. Sodcr 

 om linien går lil på famma fått, men uti omvänd 

 ordnings 



Faftån det kan bevifas, at de gamle ej alde- 

 les varit okunnige om ljufets brytnings få gjor- 

 des dock därpå ingen rakning fore Tycho Bra- 

 he(/): Joh Kepler lämpade denna upfinning 

 til närvarande ämne, och foreftållde fig faken pä 

 följande fättT^): Forfta och hufvudfakcligaftc 

 oriaken til fkymningarna är Solen, fom antingen 

 direéle eller genom brutna ftrålar, for upgån- 

 gen och efter nedgången uplyfer en del af den 

 öfvcr hovizonten varande lultkretfen. Den an- 

 dra, är en några graders Atmofpher, fom om- 

 gifver Solen, hvilken kommer forr til oftraoch 

 lämnar fenare väftra horizonten, hvarigenom 

 Ikymningarnas längd och liflighet undeihjel- 

 pes, Denna är dock efter hans egen bekän- 

 nelfe ej akid verkande; . ty ibland märkes ej det 



d 3 run- 



(/) Kepleri DIoptr,6i. (^) Epiiome Aftr.Copernican» 

 psg. 72-80. 



