ty 6 y. Aprilis, Majus^ Junius^ 141 



andra, fe Fig. 8. A, B). Men då flere jakade 

 delar finnas däruti , ån fom behofvas til de nekade 

 partiklars mattande, heter hans tilfiåndjakadt^ooh 

 nekat, når ofverlops - ämnet år nekat. (Det form 

 k#n i figur beteknas med lodråtta ftrek , Fig.. 8. 

 i> 5 och det fenare genom horizoiitela C). 



Sålunda, alleftåds dar etdera åmnet allena okas 

 eller minfkas , eller bagge, dock i olika mån, dir 

 upkommer Eleétricitet af et eller annat {lag. Låt 

 ois fullfölja den förut nytt jada liknelfen. Så fnart 

 något lågges uti en Solution, hvartil uplosnings- 

 medlet åger ftarkare dragning, ån til det förut up* 

 lofta , ftrax ftores hvilan, rorelfe fporjes, det fom 

 förut var nåra forenadt med menitruum , fkiljcs 

 -därifrån och fålles til botten. De vanliga opera- 

 tioner, hvarigenom framlkaffas Eleftricitet,åtlkilja 

 verkeligen ämnena och famla hvartdera for fig , 

 det intygas fullkomligen af forfarenheten ,„ men 



genom hvad verknings -fått, om någon utvåg 

 rukas , fom har enlighet med fållande medel , 

 eller annorlunda, dårom år man ånnu uti okunnig- 

 het. Imedlertid fedan en dylik fldlnad blifvit 

 verkftåld, tyckas alla phénomener härröra af en 

 efterftråfvad jåmnvigt, men på hvad fått, horer 

 ej nu til mitt foremål, at utförligare befkrifva. 



zj. Låt A och B vara tvä kroppar uti nätuf- 

 ligt tilftånd. Sått naturliga mångeten af ele&ri&t 

 overkfamt åmne i A$ p=P och iB,~p — n y 

 dragningen af A til P~N, (den må hårrora af 

 hvad Mekanifk orfak fom behagas , jag forftår 

 genom denna benämning endaft defs verkan) — zD , 

 dragmngen til P utmårkes JD4- och til —Nmtå i>— • 

 Uti £ betyda zd, d+och d— dylikt. 



Om nu JS {kal kunna btifvä jakad och ^nbkäd 



genom 



