*7J7« J an * Febr. Mar t. 73 



fortiger hvad konften kunde uträtta til yifla väx- 

 ters bevarande, lom nu hafva fina rum i koftfam- 

 ma Orangerier: hålfti Norrland, hvareft många 

 omtoiige växter med fåkerhet emot alljcolds häf- 

 tighet hela vintern forvaras under fnön , fedan 

 man hunnit frålfa dem ifrån de fno-frie hoftmåna- 

 dernes våldfamhet. 



Som defi*e folgder ej kunna annat, ån beha- 

 ga, iå år, efter min tanka, högftnödigt , at årfa- 

 ra vifsheten något närmare, ån af mig hittils kun- 

 nat fke. Skulle flera forlok vilja den famma be- 

 ftyrka, lå kunna fedan andre hithörande frågor ej 

 befvaras utan fåkra ron , fåfom : Om all flags rok 

 eger lika conferverande egenfkap? Huru vida 

 luften , då froftnåtter infalla , år af den befkaffen- 

 het, at röken flår altid ned til marken, likafom 

 det fker med de varma dimbor, hvilka f å^ ofta 

 flcydda årsväxten? Om röken har på alla våxter 

 famma verkan , och til hvad grad af kold ? Om 

 den froftaktiga och fkadeliga imma, fom upftiger 

 af kårr och myror famt kall-kållor, med hvilken 

 Norrland år måft befvårad , ftår hårmed at mota , 

 eller den, få kallade, himmels-kölden, fomår 

 allmännare och låledes farligare? Hvad flags brån- 

 fle, antingen halfrutne fpånor och trån , mottar, 

 fvampar, torf, luntor, eller andra åmnen, gifva 

 ymnigafte rök och långft ftå bi ? Hvad inrättnin- 

 gar må kunna påfinnas , at verkftålligheten kun- 

 de aflöpa med minda arbete och koftnad m. ro.? 

 Defle torde i fådan håndelfe tjena til nyttiga 

 åmnen for upmårkfammare Landtmåns eftertänka 

 och underfokande. 



F a UT- 



