* 1 ''-Ii 



1757. Jul. Aug. Sept* 227 



j-Iållcftens-tra&ernes Mineralogifka bcftafFenhet, 

 utan ock belågeaheterne , f äfom bagge ländande 

 til, Cosmographiam Specialem, jag menar fkap- 

 lyndet af Jordklotets ofra bryne. När jag nu der- 

 til lägger den kunfkap jag om de ofrige Hälle- 

 bergs -och Fjell - tjraéterne fa i Sverige fom Nor- 

 rige och Ryfsland forvårfvat mig, få äger jag där- 

 igenom en flags rättighet, at vid detta åmne tala 

 af forfarenhet, framdraga en del af de anmärk- 

 ningar jag gjordt, och fcdan därefter upgifva det 

 begrep jag fattat om denna fakefi, (amt dec feder- 

 mera til Herr Abildgaards c get, ej mindre 

 ån Kongl. Academiens] närmare ofvervägande 

 hemftålla. 



1:0 Hållcftens-arternes egen befkaffenhet , 

 hvar efter fin art, hafva in prima Exiftentia Mon- 

 tium, ganfka mycket bidragit til Bårgs och Fjells 

 yttra figur och fkaplynde, och faft ftundom nå- 

 gre fmåExceptioner gifvas,få träffar det dock i 

 detmåftain, fårdeles då man uti ftort betraktar 

 hela Rymderne, och jåmforer dem emot andre 

 af annan belkaffenhet , famt icke fåfter ogat vid 

 en enfam Kulle eller Bårg-brant. Men foYnåm- 

 ligaft, at man icke blandar landhogningarnes ver- 

 kan tilhopa med Bårgens enlkildta figur. Således 

 har jag funnit til exempel : 



a) At Hålle-flinta,Porphyr-arter af alle {lag 

 och dylike hårde Hålleftens - arter gifva höge, 

 fticklige ochbrante, men kårtftråckte Fjell och 

 Bärgs-hogder* fåfomHykie, Klitten och alle de 

 ofrige Bårgen i Elfdals Socken, Svucku och alle 

 angråntsande Fjell emot Röras fidan, med en oån- 

 delig hop dylike både i Sverige och Norrigc. 



b) Horn- 



