r7)7> Jul- Aug. Sept* 237 



roten , annars upråttade, utflagne, rundade, le- 

 dade och Ikinande. Lederne, (Articuli) åro 

 m<?t oka andan tjockare och platte. Bladen åro 

 mot hvarandra iatte, Ikaftade, aflånge, något 

 fpitfige, glatte, fkinande, i kanterne vågade , 

 hängande. Emellan bladfkaftcn ligga på de unga 

 qviitarne loffträn (Stipulse) hinnlika, rundade och 

 i en udd fluttade. Blommorne fitta å omfe fidor 

 vid blad-lkaften. Blomfodret (Calyx) år en brådd, 

 fom omgifver modren (Germen), ganfka liten, 

 forfedd med 4 eller flere fmå tänder på kanten. 

 Kronfodrct (Corolla) enbladigt, trattlikt, of- 

 vantil delt i 5 lancett-Iika flikar på fnedden bog- 

 da, litet rullade, hel hvitt. 



Stifterne åro f, fette i mynningen på Kron- 

 bladet, fylade , karta. Sådhufen (Anthcrse) af- 

 långe, uddade mot bagge åndarnc och längre ån 

 liifterne. Modren (Germen) rundad , i oire ån- 

 dan trubbig, ihålig, ftylen enkel, vid Kronbla- 

 dets långd, ofvantil tjockare och tveklyfd. Mär- 

 ket (Stigma) tvådelt och på båda fidorne tilbaka 

 rulladt. Frukten är et aflångt bår , i fpetfen naf- 

 lat, två-rummigt, två-dorrigt, hog-rodt då det 

 år moget. Tvånne aflånga fron, fom på ena fi- 

 nan åro kulinga , på den andra platta , klådda 

 (Arillata) hinnade. 



Vid enCaffe-plantning, år god jordmon nö- 

 dig at utvälja, fom bor hafva mycken fvartmylla; 

 de låga och fumpiga Janden hafva den måfta, och 

 fäledes åro de tjenligafte. De kofta mycket arbe- 

 te i borjåns men det betalar figs ty alt efter fvart- 

 myllans djuplek kan man vånta fruktens yrnnog- 

 het och trädets varaktighet. På höga och vattu- 

 fria land våxer vål Caffe- trådet * men utan någon 

 fordel. Rf En 



