24B 17)7- OM. Nov. Dcc. 



nyttigafte Mineralier, år Stminftone få flor tilgang 

 uti de med fno betäckta, fom uti de af Solhettan 

 af brända bårg. Emot defla Rikens prodtifter, 

 kunna et Lands invånare, genom byte och han- 

 del är hålla dem, fom fattas uti växt-riket. 



Alda kunna månnifkor, enligt forfarenheten, 

 lefva nögde och lycklige , fnart fagt alleftädes 

 på Jorden, fallån icke alleftädes ju fl; med lika 

 beqvåmlighet och i lika ofverflod. Beqvämlig- 

 het och ofverflod , eller lått tilgång på nodtorfter 

 och läckerheter, monne de juft göra det lyckliga- 

 lie Folk? Jag tror, at alle, fom ej kanna något 

 annat lefnads-fått , ån det de åro vande vid, ehu- 

 ru härd t det kunde vara i jåmforelfe emot andras, 

 åro verkeligen åfven få nogde ? följaktcligen åf- 

 ven fä lycklige : ja, at de fläfte ej vilja byta, om 

 de ån kände andras, Hålla icke Lapparne fig for 

 det lållafte Folk på Jorden? Det gamla ordsprå- 

 ket: ju kat tre Land^ de/lo fåmre Folk, tål väl myc- 

 ken infkrånkning: dock år vifst, at de hetafte och 

 jämväl de ymnogalte Länders invånare gcmenli- 

 gen åro vekligarc och fvagare, i"a til kropps fom 

 finnes krafter, ån de kallare och mindre frukt- 

 bårande Länders, hvilka noden drifver at mer 

 fkårpa forftånd och eftertänka , at mer arbeta 

 och hårda kroppen. 



Hvilket Climat år då det båfta ? Hvart och 

 et hårfina formoner och fina ölägenheter: livar 

 och en tycker mäft om det hvarvid han blif- 

 vit vand. Man kunde gifva de Climater före- 

 träde, hvareft både kold och vårme åro måtte* 

 lige s men denne måttelighets grad kommer me- 

 rendels an på tycke , och år fvär at utftaka. Uti 



lam- 



