1757* Qft. Nov. Dec. 251 



kännedomen af defla Climater, utan ock på |t- 

 Ikilligt lätt vid var Hushållning. 



Vid utlåndffca växters plantering, kommer 

 val mycket an på forlok ? hvilka toia vårt Gli- 

 mat eller ej $ men få år ock nyttigt, at rått kan- 

 na det Climat 5 hvarifrån de komma, och det 

 nya, hvartii man vil vånja dem. Regeringen har 

 i de fenarc åren, til folk-briftens (toppande, fokt 

 locka utlänningar at inflytta til ofs : en af de or- 

 faker, fom af Le racka dem, år inbillningen, om 

 vårt Climats grutveliga hårdhet. Torde hända 

 de betänkte fig mindre,om de blefvo ofvertygade, 

 at vår kold år drågelig, och allenaft något lång- 

 varigare , ån deras. 



Framledne Profefforen And, Celsius bör- 

 jade della obfervationer i Uplala, år 1739. Ob- 

 servatören Hjort er fortfatte dem i 10 år, 'til fin 

 dod, år 17^0 i April. Sedermera hafva Profes- 

 forerne, Herrar Stromer och Ferner, lamt 

 åndteligen nu i år, Obfervatoren Herr Mallet, 

 fortfarit, alle med lika beromlig flit. De hafva 

 upteknat Thermometerns hogd ute i fria luften, 

 dock i fkugga, flera gångor om dagen, men i 

 fynnerhet vid Solens upgång om rnornarna, då 

 det merendels år kallalt, lamt ftraxt efter midda- 

 gen, då vårmen gemenligen år ftorft. Den moda,, 

 at dageligen ftå up med Solen, bcfynnerliga om 

 Somrarna, då hon hos ofs går up få bittida, vi- 

 far våra Obfervatorers ofortrutenhet , hvaruti 

 få utlåndfke hafva långe uthärdat, men fom är 

 likväl nödig, om man Ikal utröna dagens medel- 

 måttiga varma. De Thermometrar , fom blitvit 

 brukade i Uplala, hafva varit dels Reaumurs, 



S 4 dels 



