M 17^3- ]^^^ Febr. Martt 



nagpnfin blir tnojelig, kan ej årh allas , forran 

 vi fått långt flera års oaf brutne Obfervationer pä 

 väderleken 5 än dem vi ånnu åge. Dock torde / 

 någon underråttclfe dårom kunna vinnas genomi 

 en genvåg, nämligen, om man frågar gamla tråd 

 til råds. våta Somrar gora ftorre Saf ringar p| 

 tråd, fom våxa i torr Jordmon, fåfom Tall^ 

 Alm, Afk och Ek. Granen däremot våxer i 

 f^fttull jordmon^ dårföre kunna defs Saf-ringar ^ 

 utmärka förra årens torrka eller våta^ Tallen eller 

 Fui unåret af de tråd»flr,g, fom hinna til hégfta 

 ålder. Men på gamla Furor blir fvårt, at noga 

 råkna Saf- ringarna j emedan de et arxfenligt ftyc»* 

 ke in ifrån barken eller uti ytan , åro få ganflca 

 fina. Slår man felt på cn enda ring , få bfegär 

 man ct ftort fel 5 ty pä enfallk grund, bygges 

 en fåker Tilfarelfc. icke deftomindre och fafi: 

 denne rakning år fvår, år han dock icke omoje- 

 lig; utan man kan riktigt komma ut därmed, om 

 man t:o utväljer (len fidan at räkna på, lom vup 

 xit mot foders ty en fannoiik fågen år, at den 

 fidan har grofvare och glefare Saf-ringar, ån den 

 liorrs^, z;o Affncddar trädets ända, torft med 

 yxa, fedan med Hohxl, ifrån ytan alt til kär- 

 pan. Sker affncddandet pfter 45 grader, få okas 

 Saf«ringarnas brec^d därigenom i det forhällande , 

 fom Dugonalen at en Q^adrat til en af dcfs fidor. 

 Men affneddandet kan £ke efter en än fpitfigarjg 

 vinkel, at Saf- ringarnc må blifva dcfto tydligare 

 och bättre itrån hvarannan fkilde* 5:0 Brukar 

 Microfcop, dar få nödigt finnes. 4»o Med Bly- 

 årtz eller BJcck qch penna teknar hvar tionde 

 ring 5 begynnande nåft barken. 



