I7^3^ J^*** Mart. 37 



§ke Hafven forniÄdcligen vara mera bcfvårade 

 af dref-is| än de verkeligcn åro. Dock händer 

 undertiden , at isberg framtränga fig in uti det 

 Atlantiika Hafvet| anda til hogden af Caput Fi- 

 nis Tcrr^B^ 



Altfåkan man val gora fig något begrep, hu*^ 

 ni några is-b^rg kynna formeras eller ätminftonc 

 tilvåxa i Hatvet och pa defs oar : men de flåftc 

 tyckas dock hafva et annat urfprung, hvarom 

 ej kunfie utlåta ofs , forrån den frågan blir afg jord 

 hvarifrån all den myckna ifen forft kommer. Mi ' 

 tanfca år, den jag hår Fil foka at beyifa , den 

 forfta flags tunna ifen år den ende, fom genereras 

 på fjclfvå Hafvet^ men at det andra flaget eller is- 

 fälten upkomma uti mynningarna af de ftora ftro- 

 ttar, fom utur Ryfsland infalla uti is-hafvctj ©efa 

 tt Is*bergcn hafra fin forfta upkomft vid de bråd- 

 ftorta Häfsrftranderna. Jag v il af gora hvar fats 

 f5r% ^ ^ 



Genom minga uprepajle forfök har jag funnit, 

 at vattep, hvaruti la mycket Salt bliiyit uploft, 

 fom en lika myckenhet Hafs - vattpn innehåller i 

 cj uti den (karpa fte kold kan fryfa til en hård och ren 

 isj utan atdetendaft ftelnarj fåfofn en art af talg, 

 fom ej år genomfkinapde, och fom behåller vatt* 

 nets falt^* Det fiimma }iar ock Ikedt med ver- 

 kcligt hafs*vatten, fom en god vån på begäran 

 ftaftat mig ifrån Nord-Caps Hafyet. Dåraf 

 följer, at pn få havd, klar och Sajtlos is, hvar 

 af is-tålten beftl, pj kan vara frpfen på fielfva 

 hafvet. Ty om hafs-vattnet ej kan fryla til klar 

 och ren is uti et litet kåril, hvareft kölden på alla 

 fidor verkar på ct ftillaftåendc vattcni huru myc- 

 C 5 ket 



