ti6 17^3^ JuK Aug. Sept. 



Om Rdgn-lpogem Förklarings 

 Af 



FREDRIC MALLET. 



I anledning af mina obfervationcr på Sol- 

 ringar, fom ja^ forledne Mars fick tiltålle ac 

 gora, toretog jag litet därefter at utleta orfa* 

 ken til de Phaenomener, fom vid dem yppades, 

 och begynte aldraforft at betrakta uprinnelfen til 

 Rågnbogen, famt fkårfkädade de Geometrilke 

 uplosningar, fom blitvit tramgitne til defs for- 

 klarande. Ehuru lyckelige de hvar for fig tyc* 

 kas vara, foU jag uppä den tankan, at jag bor- 

 de leta en genare våg til et uti Naturen lå präk- 

 tigt ändamål : och fåfom mitt bemödande icke blef 

 fåfängt, har jag velat for Kongl. Vetcnfkaps A- 

 cademien framlägga en ganfta kart afhandling på 

 denna Theorie, hvilken jag nyligen uti ordnirig 

 bragt. 



§. i. Låt SolftrålarncJ^^ *$V/,Tab. X, Fig, i. ^ 

 vara oåndeligt nåratil h varandra, och råka uppå 

 den Sphserilka rågndroppen JEBDJ ^ Ih deflc 

 jfträlar brytas uti och fedan refleétcras uppå 

 fphserens inre yta, en eller flere gånger i famt 

 låt dem åter utbryta vid B, och ftrålarne 50, 

 io vara parallela: då måfte en Rågnboge fynas 

 uti direélionen J?0, fåfom bekant år. Men efter 

 vinkelen SAC-^zOBC^ och iV/C=:OÅC, efter bryt- 

 nings-lagen, (dixnl^tACa-ziBCby ochAazzBb. Om 

 forden(kul Diametern DE dragés parallell med 

 SAy och fluxioncn af bogen DA fåttés lika med 

 flu3jionen af bogen DAB tagen negativt > få kan 



* vin* 



