272^ 17^>3- ^^v. Dec. 



llerfjon, til vid pafs 40 mil, fmåningom up^ öcli 

 likaiä fran Nordfjon ungefår 15^ niil , mer ocli 

 mindre^ hvai igenom blir en ryggj af de Norr- 

 fke beqvåmligen kallad. Egg eller Kol^ hvilkeii 

 dela^ de meteonfke vattnen^ fom af kold och 

 luftens lätthet blifvit foranlätnc at dåremöt fälla 

 och famla fig ^ åt både Sverige och Norige, 

 hvarefcer dc under loppet få vanlig filokning. 

 Detta uplyfes af alla Geographiika Chartor> li- 

 kafom Botanici hafva i aktiagit, at tvärtom med 

 liogdens tiltagande våxterne rainlkas til både 

 myckenhet och ftorlek, få at innan man kom- 

 mer til fjåll-ryggen> nåftan alt hvad til växt-ri- 

 ket horer, faknas^ Betulanana hinner inemot flu- 

 tet icke längre ån i % blad > och Saxifraga alpind 

 blir enfam. 



AF föregående kan lått finnas, at braiithecen 

 år (lorrc pä Norrlka äil Svenika fidan, och at 

 den förändring iClimat^ fom hårrorer af uphog- 

 ning i luft-kretfen , måfte vara at foka innom fma- 

 lare paralleler ät den förra ån fenarc leden, faft 

 Hafvens olika vidd å omfe fidor med flere om-» 

 ftändigheter torde däri verka någon ändring. 



Fjåll-ryggeisi år ock efter längden olika Ixog : 

 Den iiiger emot Lappmarken 1, och faller af fo- 

 der ut, fä at for Sverige man icke Jinfer for fjåll- 

 byggd den cijeft nog bårgiga trakten, fom lig- 

 geri famma rtråckning, nedan for Lima eller\ 

 Trancitrand i Dalarnej men den har ock åt fi- 

 dorne både ftörre och fmårre gremar, om man (å 

 må kalla dem, hvaraf de mårkeligafte åro, Dofre 

 Fjåll-ryggen i Norige, hvilken delar det landet 

 i Nordan-och Sunnan-fjålls, famt den fom åt- 

 fikiljer Jämtland och Herjedalen^ Deffii tillik* 



med 



