i7<^3- Oét^ Nov. Dcc 



de, år, dc falla fkifrige^ ty eljeft blifva dc 

 for koitfamme at vinna. 



Et ftycke från Handöl inåt landet, fants i et 

 barg limiten (lapis calcareus particulis fpatofis) 

 fom torde vara lällfynt lä nåra in pä fjällen: och 

 i en annat vid byn Nordhallen, fvarr takflciffer 

 med kies«rånder imellan (kifFringen^ hvilken arC 

 Herr Ti las ock funnit i Ströms fodren uti Vafs- 

 dalen vid fjon Linbotten hvarålt en liten ålf 

 ikaltvit fig väg fram tvårt otver (kifFcr-hvarfven* 



Nedan for den få kallade fjåll-bygden i Un* 

 dersåkers, MorfiUs och Aifens focknar,lro Hål- 

 le-arterne af fä fin fimmanfåttning, at man icke 

 kan fe annat, ån at de flåfle äro homogene, hvar- 

 tilfärgen, fom merendels år mork eller fvart, 

 mycket bidrager: dock Hannar det måft i grofre 

 e>ch finare brynftens ^jrter (cös cinereus & coeru- 

 lefcens) hvaraf den finare fäs vid Sembla hytta i 

 Morfill. I den grofre vifar fig altid glimmerj 

 häifl mot losnorne, h varigenom, utom andra e- 

 genflcaper, brynften (cos) fkiljes från Alun och 

 dylika fkiffrar (Schiitus). Kanhåndaat glimmer 

 figuren utmärker allenall forfta graden af flere 

 åninens cryftallifation , (åfom fpat figuren deti 

 andra, och fåledes kan glimmern i Handöls tålg- 

 ilenen^ Mortkårnsbårgs ftållften med flera, be- 

 flå af leråmne; men icke den fom finnes i bryn- 

 ftenar, utan det flaget har åfven i finafteparticlar 

 en vifs fkarpJiet» Brynftenen, (om finnes vid 

 Vanga i Skåne, underftodjer denna gifsning, 



fom 



^) Denne Skiffer ligger fä til fågandesinunder Klappur- 

 bårgen; ty ftrax ofvanfore eller högre iip emot 

 fjåll-kålen, taga det mer än mårkvårdiga förut nåm* 

 da Pon-fjållets arter vid. 



