I7<?3* ^75^ 



fom defsutom har fin grund uti vår tids ron, at 

 flera arter hafva gemenrame figurer: CryftalliHc, 

 fpatig, tradig, IkifFrig 6cc. hvarfore ock icke 

 fjällig? Leråmnet tyckes tticka i den rnjuka As- 

 beften, fom ock i Serpentin eller dylik art har 

 altid fit herbårgej monnc det icke kunnat nå- 

 gongång lika lått blifva et flags fet glimmer, > 

 utan at betaga andra jordarter famma rått? 



Når vattufallgåöfver berörde brynftens hål* 

 lar, finnas dar ofta lä kallade Jått-gr^tor, af den ro- 

 relfe tilkomne, hvaruti vattnet latt påliggande 

 lofa ftenar. Vi togo bärt några af qvartz-rådan- 

 de bårgart> fom nu voro platt runde och icke 

 mera ån 3 tura i Diameter, hvarigenom deflas 

 åtgång och vidare fvarfning på det Ttället bleiVo 

 forekomne. Når man fedt denna håndelfen och 

 tillika funnit fådane Jått-grytor på fådane ftål- 

 len, dar vattu^fqvalp kunnat gli vag, har man 

 fvårt fore at kunna inbilla fig^ det de åro någor- 

 Ilades tilredde på annat lått eller af månnifkor. 



Man har icke ännu funnit några malmlågen 

 i berörde brynftens arter, icke eller några fpår af 

 kroppar utur de andra naturens riken j dock åro 

 de både fkiffrige och rått-klutne famt bara andra 

 marken at hafva tilkommit genom flamning, 



§å förhålla fig de flålla bårgarter i Jämtland > 

 lå at i Guftafsbergs koppar-grutva fjellva qvai t- 

 fen faller (kifFrig^ Lagren åro dock icke hori* 

 zontele, utan altid ftupande til vid pafs 4f gra- 

 der. Vid Slagså koppar-hytta, betjånte rnan fig 

 af tunn (kiffrig fvart kaiklien (lapis calcareus par- 

 ticulis fpatofis, fiflilis, niger) til flufs, fom var 

 tagen vid byn Halland i Under^ker, och af det 

 utfeendet, at den båfla kännare fkullc vid blotta 



S 4 åfkå- 



