x i75/>* Jan. Feb* Mar t.' 



giort* atuptåcka Fix-fijemornas parallaxis. Jag 

 lok te der uti få enfaldigt och tydeligen förklara, 

 livad med Parallaxis for Ilas, fom det utan figurer 

 kunde fke. Nu, dä jag företager mig at handla 

 ora Solens, Manens och Planeternas Parallaxer, 

 Sr nödigt, åt gora faken begripeligare , genom 

 tilhjclp af Figurer. 



I gemen heter Parallaxis, den ändring et ob- 

 jecl, i anfcende til des belägenhet emot andra 

 kroppar, fynes undergå, nar ögat eller den fom 

 Obferverar, flyttar fat ftålle. Låt A, B y Tab. 

 I. F\g. /, vara tvånne objeöter* C, ftållet, hvar- 

 ifrån de ä&adass HcK^ et ltycke af Horisonten ; 

 lä |r klart, at når ogat ftålles vid C, tyckas A och 

 B (ta tiihopa emot horizonten vid c. Om ogat 

 flyttar fig antingen närmare A i famma linia, til 

 JB, eiler längre derifrån, til Q 3 komma val ob- 

 jecterna i förra håndelfen at fynas ftorre, uti den 

 fenare, mindre; meii deras belägenhet fins emel- 

 lan och emot horizonten blir deraf icke förändrad* 

 Men fä fnart ogat afviker til någondera fidan, få- 

 fom til F y fer det ut, fom rörde eller flyttade fig 

 fjelfva obje&erna. A tyckes vid horizonten ffcri- 

 da ifrän c til a: B y ifrån c til b. Et objeä:, fom 

 år dubbelt eiler fler-dubbelt närmare än et annat, 

 andrår lika mångfaldigt mera des belägenhet. Är 

 linien CF til des längd bekant eller kan mätas, 

 och vinklarne ACF, AFC, med tjänliga Inftru- 

 menter uttagas : få lärer ofs. Trigonometrien, at 

 med fullkomlig vifshet uträkna, huru långt ob- 

 je&et år frän ögat. 



Om tvånne tillika gifva akt pä et obje£t, at 



hvil- 



