iffé. Jan. Feb. Mart. 3 



hvilka den ena flår (lilla vid C, men den andra går 

 omkring den förra uti Cirkelen DEFG-, få. fel? den 

 f6ne,obje£tet A ftilla ftåenele emot horizonten vid 

 c, men den fenare tycker at det rorer fig. Ty 

 då han fjelf år vid F, går des fyne-Iinia genom A 

 /til a : men når han kommer til D, ler han A ef- 

 ter linien DA vid d ¥ Emellan defla punéfcer J. 

 fyncs honom objeétet gå lå många gangor fram 

 .och tilbaka, fom han fjelf gor hvarf omkring uti 

 lin Cirkel. Et annat objeét i?, fbrn är längre 

 bart) tyckes ock rora fig, men mindre: det ft ri- 

 der allenaft af och til emellan b gch k Man kan 

 har af uträkna, huru mycket B år aflågnare ån A. 

 Om Cirkelens DEFG Diameter år til des verke- 

 liga långd bekant,kan objeéternas aflågfenhet helt 

 lått och noga uträknas, den må vara få ftor den 

 vil. Når den flyttande Obfervatoren år vid E el- 

 ler G, fer han Obje&erna *t famma led, fom den 

 vid C ftillaftående $ och då hafva Objeärerna in- 

 gen Parallaxis , de må vara nåra eller långt bårta. 

 Vid alla andra tilfållen, gora deras fyne-linier med 

 hvar annan en vinkel, fom egenteligen kallas Pa- 

 rallaxis. Samma vinkel DAG år lika ftor med 

 cAd) fom måtes af bågen cd^ hvilken kan obfer- 

 veras och gifva tilkånna Objeöets afftånd ifrån 

 Cirkelens medel-punÖt C. Om Cirkelens Dia- 

 meter ej år bekant, kan åndock uträknas, hvad 

 proportion år emellan linierna CZ>, CA och CBy 

 <det år, huru många gångor CA eller CB ho (tor- 

 re ån CA 



Låt nu punden C, i famma figur, vara So- 

 len * DEFG, den krets, fom Jorden årligen om- 

 kring Solen genomlöper 5 A> B^ tvånne Planeter 



