1. ) På fomliga ftållen fås Rapfat om våren ^ 

 hvilket efter gjorda förfök icke paflar (ig hos ofs, 

 hälft denna fommar-Rapfat icke hinner at full- 

 komligen mogna : ej at fortiga, det frön blifva 

 fmärre och laledes fåmre, faftån årstiden någon 

 gång fkulle gynna detta utlådet. 



2. ) Nyfs uptagen jord, fom icke år for ma- 

 ger, kan mycket val nyttjas til Rapfats utlådc,al- 

 lenaft den blifver los och lucker gjord y famt fri 

 från ogrås. 



3. ) Der plantage-landet icke ligger defs hö- 

 gre eller på något lått fluttaride, få år helt ange- 

 läget, at göra mån^a tvårfåror för vattnets aflopp, 

 hvilket, i fall det får ftå öfver Rapfaten om vinte- 

 ren, förorfakar mifsvåxt, det man åfven ftun- 

 dom blir varfe, då mycket fnö hela vinteren täc- 

 ker honom, hvilket jag markte 1753: och år Rap- 

 faten i det målet lik lin flågtinge blåkålen. 



4. ) Det år icke onyttigt, at med fandupblan- 

 da fron, då de (kola utfås, hålft fördelaktigt år 

 at få dem jåmt och tunt fådde, då Rapiaten altid 

 våxer båttre och blir jämnare mogen* fkulle i all 

 håndclfe Rapfaten blifva vid utfådet ojåmn, och 

 på fomliga ftållen vara alt for tått upkommen, få 

 bör man om höften med en harka taga bart en hop 

 ltånd , och fåledes göra honom glefare och jäm- 

 nare. 



f .) Somlige bruka at med ård köra ned fröet, 

 hvilket jag ock förfökt, och funnit det vara rått 

 få godt , fom at bruka harf. 



$.) Om 



