8o 1756. Apr. Maj. Jun* 



månhetens uprnårkfamhet på Comcter i gemen, 

 famt gifvit anledning til få många frågor, om den 

 nu annalkande i fynnerhet, at n^gon närmare under- 

 råttelfe uti detta ämnet, icke lårer blifva obe- 

 hagelig. 



Cometer låra i åldre tider, på fammafått, 

 då och då hafva vifat (ig, fom i de fenare. Dc 

 ålfte Au&orer nåmna dem, väl fåfom forunder- 

 liga, men dock icke låfom aldeles ovanliga eller 

 failfynta himla- kroppar. De fom bemödat fig, 

 at utur gamla fkrifter famla alt hvad de funnit an<< 

 teknat om Cometer, anföra några, fom fkpla va- 

 rit fedde, ej långt efter fyndafloden * tfien jag 

 vet icke, hvarifrån de tagit underråttelfe om dem. 

 Lubienitz O) har allenafl: funnit någorlunda 

 fäker efterråttelfe om 40 Cometer, fom varit ob- 

 ferverade for CHRIST1 Fodelfe. Men da vi 

 befinne, at Chaldeerne, de åldfte Aftronomer, 

 redan lkola haft tåmmeligen riktiga begrep om 

 Cometernas Natur och ^ång , famt at Pytha- 

 Goras, vid pafs fco år tor Chriftendomens bör- 

 jan, af dem läges hafva Urdt de, med vår ofver- 

 tygelfe nåra inftåmmande tankar, han om dem 

 hyfte * få blifver otvifvelaktigt , at de redan må- 

 fte hafva fedt och noga anmärkt en ftor mycken- 

 het Cofake&f. Det famroa bevifes ock deraf, at 

 Aristoteles, Plinius och andre äldre Natur- 

 kunnige göra ikilnad på ganfba många flag af 

 Cometer, utmärkte med egna namn och känne- 

 tecken hviiket icke kunnat (ke , med mindre de 

 ijelfve gjort eller haft tilgang til många, åldre 



(a) Tkeatrnm GomcticumfPars Sctunda. 



