i 



88 17 56. Apr. Maj* Jun. 



fkiijaktige ifrån hvarandra ja, en och famma 

 förändrar Gg ofta innom några dagar lå, at han 

 i:napt igenkannes. Det år fvanlen, fom dem 

 mått åtlkiljer, både ifrån Planeterna och ifrån 

 h varandra. Somlige hafva ingen mårkelig Tv ans, 

 utan åro allenaft omgifne med en tockenaktig ath- 

 mofphere, eller fynas likaföm ludne på alla fi- 

 dor : andre föra fram for fig eller draga efter fig 

 en fvants, fom antingen emot andan fpitfar fig , 

 eller biifver bredare, och tillika mattare uti (ken, 

 til defs han forfvinner. Denne om han år något 

 lång, plågar gemenligen vara krökt , iåfom en 

 Sabel. Des långd går lållan ofver 2,0 eller 50 gra- 

 der. Sådan hade den ånnu i frifkt minne varande 

 vackra Cometen, fom iVntes i början at år 1744. 

 Dock hafva de gifvits, fom ftråckt fig til hela 90 

 grader ifrån fjelfva Cometens kropp, låfom den 

 .for iållfynt ftorlek bekante 1680 års Comet. Un- 

 dertiden blitver man varfe en fvans, utan huf- 

 vud, men då år Qelfva Cometens kropp antingen 

 få liten och i tokna invefvad , at han ej fynes , el- 

 ler ock under horizonten gömd : undertiden åter 

 fynes hvarken kropp eller fvans, utan allenaft en 

 liten tokenaktig eller moln-lik flack, afhvarsro- 

 relfe likväl kan fiutas, at det år en Comet. 

 Sådana låra ofta ftjåla fig fram, utan at någon blir 

 dem varfe. Svanlen år mindom klyfd i flera gre- 

 nar. Cometen, år 1744, var åfven i detta mål 

 märkvärdig. Des fvans fyntes jåmvål hård. 6 

 Februani delt uti tvånne ftrålar, <Jen ena kårta- 

 re och krokug, den andra längre och rak (d): 

 inen i Geneve fyntes han, den z6 och 27 Februa- 



(i) Se Academ. Handlingar för år 1745*, pag. 64. 



