i6o 1756* JuL Åug. Scpt. 



ock til uptåckande af flera Planeter, fom man til- 

 forne antingen aldeles icke vifste, at de varit til 

 i Naturen 5 eller ock icke hållit for Planeter. 

 Man vifste ej af flera ån iju, hvilket tal af fomli- 

 ga holts for lå heligt, at når Galileus, år 1610, 

 vifte dem flera Planeter, ville de håldre neka fi T 

 na egna ögon vitsord , ån medgifva mojeligheten 

 af et ftorre antal. Det våxte likväl i haft til \6*> 

 ty Planeten Jupiter fans hafva 4, och Saturnus f 

 itåndiga foljeilagare , hvilka med famma rått bö- 

 ra få namn af Planeter, fom Månen % emedan de, 

 jämte deras egenteliga omlopp omkring hvar fin 

 htifvud-Planet, åfven följa honom åt omkring So- 

 len. Äf detta flags Planeter torde Val ånfiu git- 

 vas flera, fom med tiden kunna uptåckas, genom 

 båttre Syne-hjelpande medel, åndehårtils bru- 

 kade. 



Detta år icke nog. Planeternas antal fynes 

 vara ånnu mångfaldigt ftorre, fedan NEWTONgif- 

 vit ofs full anledning at tro, det Cometerne ej 

 åro annat, ån en art af Planeter, eller beftåndiga 

 vferlds-kroppar, fom på beftåmda tider gorå de- 

 ras omlopp omkring Solen, efter famma rorelfe la- 

 gar, fom Planeterrie, 



Newtons Comet-theorie år ovederfågeli- 

 gendet ftorftaMåftare-ftycke af hela hans Philo- 

 fophie. Han var den forfte, fom uti fina bekan- 

 ta Principiis Philojophlte Natur alis Mathematim r, 

 hvilka utkommo år 1687, lårde ofs, at af några 

 dagars obfervationer på cn Comet, utråkna dels 

 råtta aflågfenhet ifrån Solen och ifrån Jorden : 

 utforfka defs rorelfes direclicnoch häftighet, farrit 



as 



