f i7j£. Jul. Åug. Sept. 167 



uti Ellipfer , och funnit emellan obfervationerna 

 och uträkningarna en fortråffelig ofverensftåm- 

 melfe. Dårnåft bär komma i ofvervägande, 

 hvad påfolgd ParabolUka Hypothefen hafver. Jo, 

 den, at en och famma Comet aldrig mer kunde 

 lomma tilbaka. Af de många hundrade, fom 

 blifvit obferveradc, och de innu längt flera hun- 

 drade , fom antingen ingen blifvit varfe eller in- 

 gen uptcknat, {kulle ingen mer ån en gång varit 

 framme. Hvadan hafva de då kommit? Hvart 

 tagit vågen? De åro likväl, läibm längre fram 

 ftai vifos, ftore, folide och varaktigc kroppar j 

 lika fom Planeterne, och kunna ej vara efterhand 

 enererade och åter til intet blefne, hvilketh var- 

 en med förnuft eller uppenbarelfe rimar fig. Äro 

 de vidfaringar, fom efter et kart beiokuti vårt Sol- 

 fyfteme, gå bart at upfoka nya verldar ? Obferva- 

 torer eller budbärare ifrån det ena Sol-fyftemet 

 til det andra? Det vore artigt nog , få framt de 

 icke lupo fara at förlora fig på vågen. Halley 

 har vifat, at 1680 års ilore Comet, fom med få 

 ftor häftighet upfteg ifrån Solen, kan på 290 år, 

 allenaft hinna i4ogångor längre ifrån Solen, ån 

 Jorden år. Det vore näppeligen en tulende del af 

 hela diftancen til den närmalle fix-ftjerna, dit 

 Cometen aitfå ej {kulle- hinna fram på 290000 år, 

 fafl: ån han altid refte få fort fom pä de 290 forfta 

 åren, hvilket han dock icke kan, utan måfte 

 ftåndigt fakta fig, åtminftone til defs han kom- 

 mit half-vågs. Skulle han icke förlora fig uti 

 denna omåteliga rymden och nåftan oåndeliga 

 liden? 



Dårfore åger Parabolifka Hypothefen ej 

 M f min- 



