i68 V7 : $6* Jul. Aug. Scpt 



minfta fannolikhet, och, for lam-ma orlaker, c) 

 eller den Hyperboliflca. Cometer, til et vifft 

 och kan hända ej iå ftort antal , gå vifTerligen u- 

 ti Ellipfer omkring Solen, och äro Planet-fyfte- 

 mets ftåndigc tilhorigheter. Hvar och en af dem 

 kommer, efter fin beftåmda tid, af et, två eller 

 några hundrade år, närmare ned til Solen, men 

 år imedlertid ej längre ifrån Solen, ån at han af 

 des ljus och varma kan hafva någon nytta. Hvar- 

 fore iynas dc då icke altid? Vi (e icke altid Må- 

 nen och Planeterna: men egenteliga orfaken tii 

 Cometcrnas långa bårtovaro , ligger uti deras El- 

 liptifca krets # 



Planeternas kretfar åro ej eller aldeles Sir- 

 kel-runde, utan alle något, fomlige mindre och 

 fomlige litet mer elliptifke eller aflånge. Och 

 emedan Solen har fin plats uti hvarderas Ellipfes 

 ena FocuSy lå kan ej Planeten altid vara Solen li« 

 ka når, utan måfte uti Perihelium vara få mycket 

 närmare, ån uti Aphelium , fom två gångor El- 

 lipfens Excentricitet. Det mårkes ej få mycket 

 pa Planeterna, hvilkas ellipfer hatva liten excen* 

 tricitet: men på Cometerna gor det en ganfka, 

 ftor åtikilnad. For ftorre tydelighet, få låt uti 

 fig. I, Tab. VII, s betyda Solen > den lilla fir- 

 kelen trq y Jordens orbitaj pdaep^ en Comets 

 Elliptifka bahn. Når då Cometen år vid p eller 

 uti des Perihelium , år han Solen s mångfaldigt 

 närmare, ån då han uppehåller fig vid Aphelium 

 har dårfore då mångfaldigt ftarkare fken, och 

 år jåmvål Jorden närmare, och altfå fynes våL 

 Men når han kommer långre ifrån Solen, up emot 

 d eller e r blir des diftance både ifråa Solen och 



