24O i / 56. Od. No v. Dec. 



fom är ftåld uti alla Ellipfernas gemenfama Fo- 

 cus. Då nämndes ock orfaken, hvarfore de fål- 

 lan fynas, nämligen, at de merendels åro alt for 

 långt ifrån ofs, til at på våra ögon forma gora nå- 

 got mårkeligt intryck. Nu frågas vidare, huru 

 högt de förmenas upftiga ifrån Solen, och huru 

 långa deras omlopps-tider eller Perioder åro? 



De fynas i det målet vara fins emellan myc- 

 ket fiviljaktige, men deras rorelfer åro likväl i ge- 

 men underkaftade (amma allmänna lag, fom Pla- 

 neternas: i det de , fom hafva längre våg eller 

 vidlyftigare krets at genomlöpa, fordra uti vifs 

 proportion ^mot vågen, längre tid. Proportio- 

 nen, fom Keppler uptåckte, år denna: Qua- 

 draterne af deras omlopps- tider förhålla fig til 

 hvarannan, fafom Cuberne af deras medel-dirtan- 

 cer ifrån Solen. Til exempel : om af tvånne Pla- 

 neter eller Cometer, den ena år, vid defs medel- 

 måttiga afftånd, dubbelt längre ifrån Solen, ån 

 den andra , behofver han nåftan tredubbelt 

 längre tid , at fullborda fit omlopp. Til 

 4 gångor längre omvåg upgår juft 8 gångor 

 längre tid : ty cuben af 4 år lika ftor med Qua- 

 draten af g. Om af tvånne, den ena år 10 gångor 

 längre ifrån Solen, behofver han nåftan 31 gån- 

 gor längre Periode, ån den andra* och lå vidare 



Altfå, når tiden år bekant, på hvilken en 

 Planet eller Comet fullbordar fit omlopp, kan 

 defs medel-afliånd ifrån Solen lått uträknas. Så 

 mycket hanar Solen närmare uti Perihelium, mi 

 vid Medel-afitåndet, få mycket år han 1 ångra i- 

 från hanne uti Aphelium eller då han år aldramålt 

 aflagfen. När en Comet fynes, år han altid om- 

 kring 



■ 



