Od. Nov. Dec* 243 



ter Om det verkeligen varit famma Comet, 

 fom defta tvänne åren vilat fig, år defs Periode 

 292 ar: defs minfta diftance ifrån Solen i Perihe- 

 lium allenaft i; den medelmåttiga 44, och den 

 ftorfta uti Aphelium 88 gångor iå ftor, fom Jord' 

 kretfens halfva Diameter* 



Newton och HALLBYanfågo for troligt, 

 at den ftore i6go års Comet, har 5*75 års om- 

 lopps-tid , i h vilken håndelfehan, fom uti Peri- 

 helium It rök nåftan in på Solens brådd, fkulle uti 

 Aphelium utftiga til 139 gångors ftorre diftance 

 ifrån Solen, ån Jorden, och if gångor längre ån 

 Saturnus, den ytterfta af Planeterna. Men Dun- 

 thorne har gifvit (kälig anledning at tvifla (**) 

 om denna Periodens riktighet. 



Det år vifst, at af de inom fiftforfiutna 220 

 Sr forfvarligen oblerverade 43 Ccmeter, allenaft 

 tvånne blifvit med någorlunda vifshet igenkände, 

 fom inom famma tid andra eller tredje re fan åter- 

 kommit: hvaraf fannolikt flutes, at ftorre delen 

 af Cometerna har ofver 200 års omlopps tid, famt 

 at deras medel-afftänd ifrån Solen är til det rin- 

 gafte 34, men det ftorfta uti Aphelium 68 gån- 



for ftorre, ån Jordens. En hifkelig långd, då man 

 etånkcr, at ifrån Solen til Jorden år et fkede af 

 vid pafs 1 1 § millioner Svånlka mil. Solen måfte 

 for en Comet i fådan aflågfenhet, knapt fynas få 

 flor, fom afton- ftjernan for ofs. Detta oaktadt, 

 hinner han ej en tufende del på vågen til närmafte 

 fix-ftjerna. Så ofantelig år verldens rymd. 



R 3 Til 



(#) Kongl. Ångelika Societ. Traiisaéh får är 1751. 

 DårfammaBidcs. 



i 



