i7$6. Ode. Nov. Dec. 245 



ler ®m defs bahn til dimenfioner, lutning och 

 Kodernas belägenhet, med mera, fmåningom 

 ånirar fig. Planeterne fjelfve åro icke aldeles 

 frikallade for fådana fmå ändringar: mycket min- 

 dre kan det väntas af Cometerna. Dock lära de 

 fonnodeligen icke inom en Period få mycket ån- 

 dras, åt de ju, fedan de en gäng blifvit val ob- 

 ferverade, vid återkomften af AftronomiOp ögon 

 igenkännas. \ 



Ån återftår en omftåndighet, hvaruti de vida 

 fldlja fig ifrån Planeterna. Alle defie, både ftorrc 

 och mindre, åro Directi, eller gå verkeiigen altid 

 at en led, ifrån Våfter til Ölier omkring Solen $ 

 men Cometerna icke få. Juft hälften af dem vi 

 fcånne, går tvärt däremot, ifrån Ötter til Väder 

 efter Eciiptican. Någre, fom hafva inemot 90 

 graders Inclination, gå nåilan ifrån Norr til Sö- 

 der, eller ifrån Söder til Norr. Defie kunna, 

 genom en liten ändring på Inclinationen, lätteli- 

 gen af Direfti blifva Retrogradi, eller tvärt om. 

 At de på detta fättet, lika obehindrade åt alla 

 mogeliga leder uti himla-rymden, forråtta fina re- 

 for, år en fann ing, fom gifvit Cartesii Syfte- 

 me det filta dodehga hugg» Han föreftålde fig 

 cn fin iEtheriik materia, fom ouphorligen for- 

 mentes fvånga fig omkring Solen, och lika fom 

 en ftrom draga eller fora med fig både Planeter 

 och Cometer (*). Hypothefen hade fina flora 

 fvarigheter, åfven når frågan var allenaft om Pla- 

 neterna, faffcån de alle färdas nåilan en vJLg, och 

 åt famma led. Men huru upkomnw då Cometer- 



R 4 ne 



(#). Kl. Vet. Acad. Hand!, {åt Sr 1753. pag. 249. 



Y 



