ne fncdt fore , ja ock tvårt emot ftromen? Frå- 

 gan bekymrade Carte filmerna 5 de endafte månm- 

 ikor, for Ii vilka Cometer någon fin varit farlige. 

 De bodö til i det yttcrfta, at palta ( # ), det alla 

 Cometer verkeligon följa den förmenta hvirffel* 

 ftromen, lika (om Planetcrne , oaktadt mgre 

 ftimdosn tyckas, på lika fått och for famma Öp* 

 tifka orfaker fem Planeterna, ftråfva däremot. 

 Nu medgifves allmänt, at Cometerne ej åro bund- 

 ne vid nägon vifs (trät eller led 5 utan obe hindrade 

 framfara härs och tvärs , up och ned genom hela 

 himla * rymden. Icke deftomindre fortfara ånnu 

 någre, ibland hvilka den berömde Fqntenellr 

 år den ifrigaite 5 at forfvara hvirflarna, 



Hvilka åro da de drif-fjådrar, tom underhål- 

 k Cometernas rorelfer? De famma, fom andra 

 kaftade och fallande kroppars, hvilka drifvas af 

 tvånne krafter tillika: den ena npkommer af han- 

 den, fom käftar och gifter dem en vifs direktion 

 h häftighet ; den andra af kropparnas egen 

 ryngd, hvars direétion ar lod-rått til Jordens Su- 

 perficie*. Når de II a tvånne krafter ej hafva fam- 

 ma direktion, kan den kaftade kroppen ej gä uti 

 en råt iinia, utan maftc, fåfom Galileus forft 

 bevifn, gora en Parabolifk båge, Kroppens hä- 

 ftighet uti upftigandet aftager fmåningom, til 

 defs tyngden eller vis centripeta far ofverhanden 

 öfver den af kallande kraften meddelta vis cenUi- 

 fuga , och drager honom åter til Jorden med til- 

 tagande häftighet. Ifrån et fådant ftålle utom 

 jorden 5 uti en fadan direktion, och med en fådan 



kraft, 



(*) fflemaires de V-Ac&d* Roy. des Sciences , 1729. 



