1 1755- Jä^- Feb. Mait. 



ligen de. Naturliga formeringen grundar fig en- 

 dail på ofverfkottet af de föddas antal ofver de dö- 

 das. At folk-hopen minflcas genom utflyttnin- 

 gar, och okas genom främlingars intagande 5 fker 

 allenaft tilfålligt vis, men det kan åfvcn af For- 

 tekningarna granneligen märkas, huru detilg der- 

 med förhåller. 



Månge hafva varit af den tankaa, at fedan 

 månnifkq- flågtet i b6i;jan, genom en ftark for- 

 mering, fom fororfakades af längre lifs-tid, lika 

 fem Ikyndat fig at upfylla jorden med inbyggare , 

 har det federmera , genom lifs-krafternas fojfva- 

 gande, ftannat i fitt lopp , och nu på et par tu- 

 fende år i allmänhet hvai*ken mårkeligen okat fig 

 eller blifvit mindre : famt at allenaft fä mycket 

 flere årligen födas ån do, fom behofves at årfätta 

 ovanlig afgång genom Krig, Påft och andra 

 Folk -ödande plågor. Det år jämväl fant, at 

 många Länder tyckas fordomdags hafva varit få 

 rike, om icke rikare på Folk , än i var tid , hvar- 

 til kunna gifvas åtlkiliiga fkål. Hvilken undrar, 

 om några Catholfka, under enväldig Öfverhet 

 ftående Länder, icke hafva at fagna fig af någon 

 fynnerlig tilvåxt> der en myckenhet folk xif bäg- 

 ge könen afftängcs ifrån äktenfkap i der många 

 tufende Familier, for famvets tvång, tid efter 

 annan, nodgas utflytta: der allmogen lefver uti 

 ytterfta fortryck famt beftändig ofåkerhet om lif 

 och egendom : och hvareft det ena kriget efter 

 det andra forhårjat nu en Lands-ort, nu en annan? 

 Italien var utan all tvifvel, i de Romares tid, 

 mycket folkrikare, än i vår. Spanien har vifier- 

 ligeia tilforenc varit mera upfyld med invånare. 



De 



