lenaft den ej år mycket ftark. En namnkunnig 

 Amiral har ock, for några år fedan^ genom cgea 

 forfapenhet, forlagt de inkaft , fom blifvit gjorde 

 häremot; men har ock der jåmte funnit , at faft 

 ån det ofre vattnet, midt uti Sundet, altid ftro- 

 marinät Medelhafvet, gar det likväl pä djupet 

 tvårt deremot, utur Mcdel-hafvet til det Ätlan- 

 tifka. 



§. f . Emedan nu Medel-hafvet ej har något an- 

 nat fjmligt utlopp , ån genom detta Sund, och 

 vattnet der, i Hållet for at rinna ut, finnes beftån- 

 digt flyta in> fä hafva dc Natur-kimnige varit 

 brydde, huru detta flculle förklaras: Antingen 

 Medel-hafvet eger nägot ofynligt utlopp , eller 

 ock, om nägon förborgad Naturens verkan afFo- 

 rer de myckna i Medel-hafvet tilflytande vattnen . 



§. 6, D:r KuHN har i fynnerhet forfvarat den 

 förra meningen, och velat vifa (vom Urfprung det 

 ^ueilen^pag. 178.) at Medel-hafvet har några Un- 

 der-jordifka fvalg, gångar eller Canaler, genom 

 hvilka dc ofverflodiga vattnen otormärict uttappas^ 

 Men denne mening förlägger fig Ijelf. Ty vatt-r 

 net kunde ej flyta genom Sundet utur ftora haf- 

 vet in i Medel-hafvet , med f ådan häftighet, foni 

 berättat år, om icke vatncn uti det förra ftode 

 verkeHgen högre , ån uti det Uenare. Läge bäg- 

 ge hafven lika högt, och deras vatten hade enahan- 

 da fpecifik tyngd, fä kunde ej gifvas Ikål, hvar- 

 fore icke ftråmen gar få mycket ut fom in genom 

 Sundet. Men emedan det Händigt flyter in 5 fä 

 mätte., efter Hydrottatifka lagarna, det Atlanti- 

 fka hafvet ligga högre, ån det Medel låndflva, Lig- 

 ger det högre , få fynas gck alla de ofriga delar at 



det 



