31 17 5 5' Jan. Feb. Mart. 



ten, fombehofves, ac årlåtta: Medcl-hafvets år- 

 liga afgång genom utdunftningen, 



§. II. Om nu alla de ofriga ftromar, fom fal- 

 la in i Medel-hafvet, tilfammans ej gofvo mer 

 . vatten 5 än 1 4 Po - ftromar 5 vore utdunilningen 

 der igenom rikeligen årlatt, MenRiccioiii räk- 

 nar Nil-llromen enfam for 70 gangor vatfen-rika* 

 re ån Po : derfore kan Nil-ftromen allena gifva f 

 gängor mera vatten ifrän fig ^ än fom behofdes at 

 arfåtcautdunftningen. Låt vara^at PkIccioli räknat 

 ftromarnas tilforfeiaf vatten dubbelt llorre än han 

 bordt hvilketSELiDEAubevift^ få far ändock Me- 

 deMiafvet af honom mera vatten, ån genom den 

 antagna ftarka utdunltning ärligen kan förtäras. 



§. 11. Lät bredden af Sundet vid Gibraltar 

 \ vara allenaft en fadan mil, hvar af Zf ga på eu 

 grad, och vattnets häftighet en fådan mil på ti- 

 men. I Hållet for et botten-loft djup (§. 5.) viijc vi 

 allenaft antaga det for 200 tot. Då fkulle Medelhaf- 

 vet årligen genom Sundet emottagacn vatten- malTa 

 af 37Z 3000 quadrat mils balis och 2.4 tums hopd, 

 och borde deraf ärligen ftiga til 74- fots ftorre 

 hogd. Dock emedan ftromcns häftighet ej altid,, 

 är lika ftark , och vattnet allenaft midt i Sundet 

 beftåndigt drager in i Medel-hafvet, men vid 

 ftrånderna rättar iig efter Ebb och Flod (§. 2,), 

 foljakteligen åtminftone vifta tider löper uturfam- 

 rqa haf, brede vid och emot den medierfta ftro- 

 men,; emedan vi ock längre fram Ikole vifa, at 

 den ingående ftromen ej är mycket djup, utan at 

 vattnet på djupet går tvärt emot. det ofverfta vatt- 

 net och utur Medel-hafvet in i det Atlantifka^ 

 få bore vi, for defla omftåndighetcr, flå anfcnligt 



