Jän* Feb. Mait. 35* 



fbåndigt rågnar vid Medelhafvet, och utdunflnin- 

 gen är mindre ^ få gar det ej an, at tillägga Me- 

 delhafvet 44 fots utdunftning om året > hålll Le - 

 MERY {Cours de Chemie) ficritver, at vid Rochel- 

 le af 6 tums djupt hafs-vattci^^ knapt få mycket 

 bärtdunftar på 14 dagar i den båfta årstiden 5 at 

 det kaa fälla iit falt. 



§. lö. Hår af följer, at Naturen måtte hafva 

 gifvit Medel-hafvets vatten någon annan utväg, 

 än ide forenämda^ h vilken vi nu vilje upfoka. Mån- 

 ge hafva Ungt for detta foreftält fig, at i Sundet 

 vid Gibraltar kunde vattnet på djupet ftroma tvärt 

 emot det ofverfta vid vattu-brynet ^ och gå utur 

 Medelhafvet in i det Atlantifta, på famma tid, 

 fom det ofvan pä ilryker in. Denne mening tyc- 

 kes i forfta äfeendet ftrida eitiot Hydrollatikens 

 ia^ar, befynnerligen om vattnet i bägge hafven 

 hålles för lika falt och foljalueligen lika tungt: ty 

 vatnet kan då ej rinna annars ån ifrån et högre til et 

 lägre llalle, och måfte dä rinna ät famma led, bå- 

 de i vatten-brynet och på djupet. Buffon litar 

 fä mycket pa denna Hydroftatiflva grund-lats , at 

 han ej drager betänkande vid at fåga rent ut: Je 

 fais bien^ que quelques gens ont prétenäu ^ qu' il y avoit 

 dans le détroit de Gibraltar un dofjble courant ^ r un 

 fuperieur^ qui portoit eau de /' Océan dans la MédU 

 terranée^ & I' autre infeneur^ dont T ejfet ^ dtfent^tU ^ 

 eft contrciire. Mais cette opinion efl evidemment faujfe 

 contraire aux Loix de P Hydroflatique, On a dit de 

 méme^ que dans piufieurs autres end/oits il y avoit de ces 

 courans mferieurs ^ dont la direSiion etöit oppofée ä celle 

 du courant fuperteur ^ comme dans fe BosDhore^ dans 

 le äéroit de Sund ^c. 6? le Comte MarfJli rapporte 



C z mé'- 



