1755- J^'^- MarL 47 



det C) tilbaka i kårilet, utan käftar fig ut ofver 

 den ena brädden. Medan vattnet fåledes fprut-.ir, 

 ingjutes annat vätten ftändigt i kårilet , lä at det 

 ftär litet ofver mynningen af röret: dä forer den 

 fpringande vattu-fträlcn altid något vatten ytur 

 kårilet med fig, fäat kårilet ej blir fullare, oack- 

 tadt nytt vatten uti en vifs proportion beftåndigt 

 deruti ingjutes. 



§. 36. Vid en underfals qvarn och dä luckati 

 öppnas pä en Slufs, fer man, huru fnållt en ftrom 

 midtuti framrinneri men man blir ock altid var- 

 fe, at en del af vattnet på fidorna flyter tilbaka och 

 görvirflar: fe Tab. I, Fig. I. Stromens häftighet 

 är ftorft emellan E.E. och rofvar vattnet der ftar- 

 kaft med lig, hvaraf det blir lägre eller lika fom 

 cn urhälkning, efter D, D, dit vattnet ifrån fidor- 

 na F5K, fliUer in och ftrax fortdrifves af ftromen, 

 fä at jåmvål vid hornen F^F, bUr mindre vatten, 

 ån vid I5 1, (Imit der mindre, ån vid H, H, och fa 

 vidare. Är nu vattnet lägre omkring F, F, fä 

 år jämnvigten hafven, til hvars äterftållande nytt 

 vatten altid fckcr fig dit. Ifrän D3D, kan det 

 cj komma, emedan ftromen der har ftarkafle far- 

 ten at en annan led> d^rfore drager det fig dit 

 vid bägge bräddarna H, H, I, I, Pä det fättet 

 upkommer och underhälles virfvelcn. Jag har 

 ofta fedt, at der vatnet faller ned utur en fl~upan- 

 de Qxiarn-iänna, har pä det undre vattnet, vid 

 E5E5 blifvit en grop, fom varit en fot; djup och 

 derutofver, i jämforelfe emot vatten-brynet pä 

 omfe fidor. 



§. 37. Ju djupare ftromen gar, dcfto mera 

 Vatten rörer han, under och pä fidorna: och jiiftor- 



rc 



